OBH 3900/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

Beadványában a panaszos arról adott tájékoztatást, hogy unokája, a bonyhádi Petőfi Sándor Evangélikus Gimnázium II. osztályos tanulója, az 1998/99-es tanév végén kémia tantárgyból osztályismétlésre kényszerült. A pedagógus állítása szerint a gyermek osztályzatairól a szülő azért nem értesülhetett minden esetben, mert a diák a dolgozatát a szemétbe dobta, a tanuló ezzel szemben azt állította, hogy az általa írt dolgozatokat azok megírása után nem is kapta vissza. 

Az ügyben a vizsgálatot 1999. szeptember 11-én megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésére hivatkozva, megkerestem a Magyar Evangélikus Egyház Országos Irodájának Oktatási és Iskolai Osztályát, és felkértem, hogy az üggyel kapcsolatban rendelkezésére álló dokumentációt bocsássa rendelkezésemre.

Az érintett alkotmányos jogok

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 64. §-a szerint a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Az ügy jogszabályi háttere és a vizsgálat megállapításai

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kot) 70. § (1) bekezdése szerint a pedagógus a tanuló teljesítményét, előmenetelét tanítási év közben rendszeresen érdemjeggyel értékeli, félévkor és a tanítási év végén osztályzattal minősíti. (...) Az érdemjegyekről a tanulót és a kiskorú tanuló szülőjét rendszeresen értesíteni kell. A félévi és az év végi osztályzatot az érdemjegyek alapján kell meghatározni. Az osztályzatról a tanulót és a kiskorú szülőjét értesíteni kell.  

A Magyar Evangélikus Egyház Országos Irodájának Oktatási és Iskolai Osztályától bekért ellenőrző könyv és osztálynapló alapján megállapítottam, hogy azok adatai egyezők. A tanulónak kémia tantárgyból 1998. novembere és 1999. júniusa között 15 alkalommal értékelték a tudását, ebből 12 alkalommal elégtelen osztályzatot kapott. Az ellenőrző könyvben szereplő osztályzatokról való szülői tudomást a szülő által tett hó végi aláírások igazolják. Ennek okán az általam megvizsgált dokumentumok adatai  ellentmondanak a panaszbeadvány azon kitételének, amely szerint a pedagógus arra hivatkozott, hogy a gyermek osztályzatairól a szülő azért nem értesülhetett minden esetben, mert a diák a dolgozatát a szemétbe dobta, a tanuló ezzel szemben azt állítja, hogy az általa írt dolgozatokat annak megírása után nem is kapta vissza. Tekintettel arra, hogy az országgyűlési biztosnak nincs módja és lehetősége további bizonyítási eszközöket beszerezni tartalmilag azokra a bizonyítékokra kell hagyatkoznom, amelyet az érintettek a rendelkezésemre bocsátott. A szükséges bizonyítékok hiányában azonban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítása nem lehetséges.

A tanuló az osztályismétlést elkerülendő a tanév végén javítóvizsgára jelentkezett. A szintén rendelkezésemre álló dolgozat alapján megállapítottam, hogy a tanuló a javítóvizsga írásbeli részén az elérhető 112 pontból 5 pontot kapott. Figyelemmel az elért eredményre a tanuló kémia tantárgyból osztályismétlésre kényszerült. 

A Kot.) 19. § (7) bekezdésének f.) pontja szerint a pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása. Ezzel összefüggésben kötelessége különösen, hogy a szülőket és a tanulókat az őket érintő kérdésekről rendszeresen tájékoztassa, a szülőt figyelmeztesse, ha gyermeke jogainak megóvása vagy fejlődésének elősegítése érdekében intézkedést tart szükségesnek. A Kot. 11. § (1) bekezdésének o) pontja értelmében a tanuló joga különösen, hogy kérelmére - jogszabályban meghatározott eljárás szerint - független vizsgabizottság előtt adjon számot tudásáról;

A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 22. § (1) bekezdése szerint a független vizsgabizottság előtt letehető tanulmányok alatti vizsgát az Országos Közoktatási Szolgáltató Iroda, szakmai elméleti és szakmai gyakorlati tantárgyak esetén pedig a szakképesítésért felelős miniszter által kijelölt intézmény (a továbbiakban az Országos Közoktatási Szolgáltató Iroda és a miniszter által kijelölt intézmény együtt: vizsgáztatásra kijelölt intézmény) szervezi.

A tanuló - kiskorú tanuló szülője aláírásával - a félév, illetve a szorgalmi idő utolsó napját megelőző harmincadik napig, a 20. § (6) bekezdésében meghatározott esetben az engedély megadását követő három napon belül jelentheti be, ha osztályzatának megállapítása céljából független vizsgabizottság előtt kíván számot adni tudásáról. A bejelentésben meg kell jelölni, hogy milyen tantárgyból kíván vizsgát tenni. Az iskola igazgatója a bejelentést öt napon belül továbbítja a vizsgáztatásra kijelölt intézménynek, amelyik az első félév, illetve a szorgalmi idő utolsó hetében szervezi meg a vizsgát. A jogszabályhely (3) bekezdése értelmében a tanuló - kiskorú tanuló esetén a szülő aláírásával - a bizonyítvány átvételét követő tizenöt napon belül kérheti, hogy javítóvizsgát független vizsgabizottság előtt tehessen. Az iskola a kérelmet hét napon belül továbbítja a vizsgáztatásra kijelölt intézménynek.

A vizsgált dokumentumok és azok szóbeli kiegészítése alapján megállapítottam, hogy a tanulót és szüleit az oktatási intézmény nem tájékoztatta teljes körűen, mert az nem terjedt ki arra a lehetőségre, amelyet a Kot. 11. § (1) bekezdésének o.) pontjában rögzít, miszerint a tanuló joga különösen, hogy kérelmére - jogszabályban meghatározott eljárás szerint - független vizsgabizottság előtt adjon számot tudásáról. Álláspontom szerint,, figyelemmel a tanuló és tanára - beadvány szerinti - megromlott viszonyára, a jelzett tájékoztatás indokolt és szükséges lett volna. Ennek elmaradása miatt csekély mértékben, de sérült a tanulónak és szüleinek a kérelem előterjesztéséhez fűződő alkotmányos joga.

Tekintettel azonban a tanuló kémia pótvizsgán nyújtott teljesítményére, valamint arra, hogy a vizsgálat által feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásság az időmúlás következtében már nem orvosolható, a konkrét ügyben ajánlással nem kívánok élni. A hasonló jellegű jogsérelmek jövőbeni elkerülése érdekében, azonban az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdésére hivatkozva felhívom az iskola igazgatójának és az oktatási intézmény fenntartójának a figyelmét arra, hogy diákokkal és a szülőkkel szemben fennálló tájékoztatási kötelezettségük teljesítése során a jövőben fokozott figyelemmel ügyeljenek a Kot. ezirányú előírásainak betartására.

Budapest, 2000. január 25.

Dr. Polt Péter