OBH 3883/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindulása:

A panaszos Hivatalomhoz benyújtott beadványában azt sérelmezte, hogy a kizárólagos tulajdonát képező ingatlanba volt élettársa tudta és beleegyezése nélkül, a bejelentőlap meghamisításával bejelentkezett.

Beadványában előadta, hogy a III. kerületi Önkormányzatnál kérte a bejelentkező lakcímének fiktívvé nyilvánítását, és a volt élettársat feljelentette a III. kerületi rendőrségen közokirat hamisítás miatt. A panaszos előadta továbbá azt is, hogy az önkormányzat a lakcímet ugyan fiktívvé nyilvánította, de a volt élettárs azt megfellebbezte és erőszakkal visszaköltözött a lakásba. Azóta nem tudja a panaszos a lakcímet fiktívvé nyilvánítani, mivel a volt élettárs vagyonjogi pert indított ellene. 

Beadványában sérelmezte az Önkormányzat és a Közigazgatási Hivatal eljárását, mert nem vették figyelembe, hogy a volt élettárs személyi igazolványába közokirat hamisítás útján került be a lakcíme.

Az Obtv. 16. § (1) bekezdése értelmében vizsgálatot indítottam, mert felmerült a gyanúja az Alkotmányban biztosított jogbiztonsághoz, és a tulajdonjoghoz fűződő alkotmányos jogok sérelmének a közvetlen veszélyének.

Érintett alkotmányos jog:

Jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.)
A tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.)

Az ügy jogszabályi háttere:

1992. évi LXVI. törvény (Tv.) a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. Rendelettel (Tvr.)
Tv. 5. § E törvény alkalmazása során:
(2) A polgár lakóhelye: annak a lakásnak a címe, amelyben a polgár él. A lakcímbejelentés szempontjából lakásnak tekintendő az az egy vagy több lakóhelyiségből álló épület vagy épületrész, amelyet a polgár otthonául használ, továbbá az a helyiség, ahol valaki szükségből lakik, vagy - amennyiben más lakása nincs - megszáll.
(3) A polgár tartózkodási helye: annak a lakásnak a címe, ahol - lakóhelye végleges elhagyásának szándéka nélkül - három hónapnál hosszabb ideig tartózkodik.
Tv. 26. § (1) A Magyar Köztársaság területén élő, e törvény hatálya alá tartozó polgár [4. § (1) bekezdés] köteles beköltözés vagy kiköltözés után három munkanapon belül lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címét a települési önkormányzat jegyzőjének nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni (a továbbiakban együtt: lakcímbejelentés).
Vhr. 34. § (3) Ha a jegyző a bejelentkezés elfogadása után állapítja meg, hogy a bejelentett lakcím nem valós, a lakcímet a nyilvántartásban "fiktív" jelzéssel szerepelteti mindaddig, amíg a polgár valós lakcímét be nem jelenti.
Vhr. 35. § 
(3) Ha a polgár igazolja, hogy a lakásába bejelentkezett személy ténylegesen nem lakik ott, a jegyző a 34. § (3) bekezdés szerint jár el. Nem szerepeltethető "fiktív" jelzéssel a lakcím, ha a jegyző eljárása során megállapítja, hogy az érintett - a lakás végleges elhagyásának szándéka nélkül - átmenetileg nem tartózkodik a lakásban.

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A panasz kivizsgálása céljából bekértem az ügyben keletkezett összes dokumentumot a III. kerületi Polgármesteri Hivatal Jegyzőjétől.

A hivatalos dokumentumokból megállapítottam, hogy a panaszos kérelmére a III. kerületi önkormányzat 1998. április 27-én kelt III-8566/98 számú határozatával a panaszos volt élettársának III. Jablonka u. 115. szám alatti lakcímét fiktívvé nyilvánította.

A panaszolt élettárs a határozat ellen fellebbezést nyújtott be és egyben csatolta birtokvédelmi kérelmét is, amelyben az eredeti állapot helyreállítását kérte, mert a panaszos kizárta őt a közösen használt ingatlanból.

A fellebbezést a Fővárosi Közigazgatási Hivatal elutasította, és határozatával helyben hagyta az I. fokú határozatot.

A Közigazgatási Hivatal határozata ellen a volt élettárs a Pesti Központi Kerületi Bíróságnál keresetet nyújtott be közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt. A perbe az alperes közigazgatási Hivatal mellett, mint alperesi beavatkozó a panaszos is részt vett. A bíróság ítéletében mindkét határozatot hatályon kívül helyezte, és a közigazgatási szerveket új eljárásra utasította.

A határozatok hatályon kívül helyezésének az ítélet indokolása szerint az volt az alapja, hogy a felülvizsgált határozatok jogsértő tartalommal kerültek kiadásra, mert nem voltak meg a feltételei a lakcím fiktívvé nyilvánításának. Ugyanis a volt élettárs a lakóhelyéről nem költözött el, a lakást nem önként hagyta el, az előzetes letartóztatását – mint a tartózkodási helye megváltoztatását – a jegyzőnek nem kellett bejelentenie. A bíróság ítéletében a peres felek nyilatkozata alapján azt is megállapította, hogy a volt élettárs előzetes letartóztatásba kerüléséig életvitelszerűen lakott a panaszos lakásában, ott volt a lakóhelye. 

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a panaszolt közigazgatási szervek a Pesti Központi Kerületi Bíróság 1998. november 6-án kelt 9.14.62387/98/4. számú ítélete alapján jártak el.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése, valamint a 29. § (1) bekezdésének f) pontja értelmében nincs hatásköröm bíróságon folyamatban lévő, vagy lezárt ügyekben eljárni, ezért a panaszt további vizsgálat nélkül elutasítom.

Budapest, 2000. február 14.

Dr. Polt Péter