OBH 3759/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

Beadványában a panaszos azt sérelmezte, hogy a bajai Eötvös József Főiskola hallgatói a tankönyv- és jegyzetvásárlásra biztosított utalványokat csak egy bizonyos üzletben használhatják fel. 

Figyelemmel arra, hogy a beadványban írtak a hátrányos megkülönböztetés tilalma alkotmányos elvének érvényesülésével összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, az ügyben a vizsgálatot 1999. november 12-én megindítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján felkértem az Eötvös József Főiskola főigazgatóját, hogy a panasszal kapcsolatos álláspontjáról adjon tájékoztatást.

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jog érvényesülését vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

A ügy jogszabályi háttere és a vizsgálat megállapításai

A kapott tájékoztatás szerint a panaszos néhány, a személyes ismeretségi körébe tartozó hallgató közreműködésével aláírásgyűjtésbe kezdett annak érdekében hogy a vállalkozásában működő könyvesbolt is jogot nyerjen a tankönyvforgalmazásra. A főiskola főigazgatója szerint az aláírásgyűjtő íven szereplő nevek azonosítása kapcsán kiderült, hogy több aláírás hamisított volt. A panaszos azon tényközlése, miszerint könyvesboltjának választéka nagyobb, mint a többi könyvkereskedőé nem nyert igazolást, mert beadványához - a főiskola felhívására sem! - csatolt könyvjegyzéket.

Ilyen előzmények után a főiskola vezetése a hallgatók zavartalan tankönyvellátása érdekében 1999. május 12-én nyílt pályázatot írt ki. A beérkezett pályázatokat egy négytagú bizottság - amelyben a HÖK képviselője is részt vett  - értékelte. A pályázatok elbírálásakor született döntés a panaszosnak nem kedvezett.

A felsőoktatásról szóló  1993. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Fot.) 30. §-a (1) bekezdésének c) pontja szerint a felsőoktatási intézmények nappali tagozatos hallgatói e törvény, továbbá ennek felhatalmazása alapján megalkotott jogszabályok és intézményi Szabályzatok rendelkezései szerint tankönyv- és jegyzettámogatásban részesülhetnek.

A Fot. 64. §-ának (1) bekezdése értelmében a felsőoktatási intézmény dönt minden olyan intézményi ügyben, amelyet törvény vagy felhatalmazása alapján más jogszabály nem utal állami vagy helyi önkormányzati hatáskörbe.

Az Alkotmánybíróság működése során többször foglalkozott már a diszkrimináció tilalma kérdéskörével. Ennek során - egyebek mellett - megállapította:"hogy a megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni." (...). "Az a kérdés, hogy a megkülönböztetés az alkotmányos határok között maradt-e, csakis a mindenkori szabályozás tárgyi és alanyi összefüggésében vizsgálható (...). Az egyenlőségnek az adott tényállás lényeges elemére nézve kell fennállnia. Ha azonban adott szabályozási koncepción belül eltérő szabályozás vonatkozik valamely csoportra, ez a megkülönböztetés tilalmába ütközik, kivéve ha az eltérésnek kellő súlyú alkotmányos indoka van."

"Az alapjognak nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság általános személyiségi jogával és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérleglés szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes." (35/1994. (VI.24) AB. hat) ABH 1994, 200.

A pályázati feltételek ismeretének hiányában nincs jogi alapom a pályázat kiírásának vagy annak lebonyolítása jogszerűségének megkérdőjelezésére, és figyelemmel arra, hogy a Hivatalomhoz intézett beadvány sem a pályázati eljárás alapelveinek - a verseny tisztasága, a nyilvánosság, az ajánlattevők esélyegyenlősége - sérelmére hivatkozott, okom sincs kételkedni azok érvényesülésében. Amennyiben a pályázati eljárás ezen alapelveknek megfelelően zajlott, akkor sem az, sem az eljárást lezáró döntés nem okozhatta a hátrányos megkülönböztetés tilalma alkotmányos elvének sérelmét.

Tekintettel arra, hogy az országgyűlési biztosnak nincs módja és lehetősége további bizonyítási eszközöket beszerezni tartalmilag azokra a bizonyítékokra kell hagyatkoznom, amelyet az érintettek a rendelkezésemre bocsátottak. A szükséges bizonyítékok hiányában azonban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítása nem lehetséges, ezért a Hivatalomnál folyó eljárást megszüntetem, a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. február 29.

Dr. Polt Péter