OBH 3700/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy: helyi támogatás elutasítása.
Az eljárás megindulása:

A panaszos azért fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert Nak Község Önkormányzata az első lakástulajdon megszerzéséhez igényelt támogatást a korukra tekintettel elutasította.

A diszkrimináció lehetőségének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, melynek során az önkormányzattól beszereztem a kérelemmel kapcsolatos iratokat, melynek alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás:

A panaszos már 16 éve lakott szolgálati lakásban férjével és két gyermekével, amikor lakáshelyzetük végleges megoldás érdekében egy használt lakást vásároltak. A vételár kifizetéséhez lakásvásárlási támogatást nem igényelhettek, mert az csak új lakás vásárlása, vagy építése esetén adható. Ezért az önkormányzattól kértek az első lakáshoz jutás érdekében helyi támogatást.

Az önkormányzat képviselő-testülete a kérelmüket 1999. július 27-i határozatával elutasította, mert már mindkét házasfél betöltötte a 35. életévét.

A panaszos súlyosan méltánytalannak tekintette, hogy azért nem kaphattak támogatást, mert korábban nem tudtak annyi pénzt megtakarítani, hogy saját tulajdon szerzésére vállalkozzanak, és eddig semmiféle támogatást nem kértek.

A panaszos a jogorvoslat lehetőségére történt írásos felhívás ellenére nem nyújtott be keresetet.

Alkalmazott jogszabályok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bek. szerint: Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A lakáscélú támogatásokról szóló 106/1988. (XII. 26.) MT rendelet 10. § (1): A helyi önkormányzatok kamatmentes kölcsönt, illetőleg részben vagy egészben vissza nem térítendő támogatást nyújthatnak a rászoruló családok részére a lakótelek, az új vagy használt lakás megszerzéséhez, a lakás bővítéséhez, felújításához, fenntartásához, a lakáscélú kölcsön törlesztőrészleteinek, lakás bérleti díjának megfizetéséhez, vagy más, a lakással kapcsolatos költség viseléséhez. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott célokra nyújtható helyi támogatás odaítélésének feltételeit - az építés, a szervezés és a megszerzés módjától függetlenül, kizárólag a rászorultságra tekintettel - a helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg.
A 106/1988. (XII. 26.) MT rendelet 1991-ig hatályos szövegének 3/A. § -a szerint: "Azt a fiatal házaspárt, akinek külön-külön vagy együttesen - komfort nélküli vagy szükséglakást, illetőleg átmeneti elhelyezésként meghatározott időszakra kapott bérlakást kivéve - lakástulajdona vagy résztulajdona, a határozott időre szólót kivéve bérleti vagy bérlőtársi jogviszonya, illetőleg állandó használati joga soha nem volt, (...) lakás építéséhez vagy vásárlásához (...) 150 000 forint állami támogatás illeti meg."

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 11. § -a szerint: (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye. (3) A képviselő-testület határozatának a felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a bíróságtól lehet kérni a határozat közlésétől számított harminc napon belül. A pert az önkormányzat ellen kell indítani.

A Naki Önkormányzat képviselő testületének többször módosított 3/1991. (VII. 20). számú rendelete az első lakáshoz jutók külön támogatásáról.

1. § (1) Saját méltányolható lakásigénye kielégítése céljából egyszeri, vissza nem térítendő támogatásban részesül az a fiatal házaspár, akinek külön-külön vagy együttesen lakástulajdona vagy résztulajdona, bérleti vagy bérlőtársi jogviszonya, illetőleg állandó használati joga soha nem volt ...

A vizsgálat megállapításai:

A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és a szociális célú kiadásait a település gazdasági helyzetétől függően rendeletben szabályozza. A vizsgálat folytatása mellett azért döntöttem, mert felmerült annak a lehetősége, hogy az önkormányzat az eljárási szabályokat nem tartotta be.

A vizsgálat megállapította, hogy az önkormányzat a rendeletét magasabb szintű jogszabály felhatalmazása alapján, más jogszabállyal nem ellentétesen hozta meg. A képviselőtestület az egyedi ügyben hozott határozatát a saját rendeletének előírásait betartva hozta meg.

A panaszos a kérelmét elutasító határozat kézhezvételét követően a jogorvoslati jogosultságra történő felhívás ellenére keresetet nem nyújtott be, így a határozat jogerőre emelkedett. A panaszában kifogásolta, hogy azért szenvedtek sérelmet, mert 35 éves koruk előtt nem kértek, és nem is kaptak semmiféle támogatást.

Az önkormányzat a 3/1991. (VII. 20). számú rendeletében átvette a 106/1988. (XII. 26.) MT rendelet 3/A. §-ának a fiatal házasok első lakáshoz jutásának támogatásáról szóló előírásait. A 109/1990. (XII. 20.) Korm. rendelet a hivatkozott 3/A. §-t 1991. január 1. napjával hatályon kívül helyezte, és a fiatal házasok első lakáshoz jutásának támogatását az önkormányzatokra bízta, és ahhoz költségvetési támogatást biztosított számukra.

Az önkormányzat e költségvetési támogatást az MT rendeletben meghatározott körre alkalmazta, azaz azokra a fiatal házasokra, akik az igény benyújtásakor sem tulajdonnal, sem bérlakással nem rendelkeznek. A panaszos nem írta, hogy a jelenlegi szolgálati lakás bérleti joga megszűnt volna, vagy arról a tulajdonszerzés esetén lemondott volna, ezért megalapozott a képviselőtestület döntésének azon része, hogy a kérelmező azért sem jogosult a támogatásra, mert saját jogú lakásbérlettel rendelkezik.
A lakásépítési, és vásárlási támogatás igénylése nem alkotmányban biztosított alanyi jog, és annak megadása az önkormányzatnak nem törvényi kötelezettsége. A támogatást a nemzetgazdaság teherbíró képességének függvényében az állami költségvetés nyújtja, a települési önkormányzatok közreműködésével. A jogosultság feltételeit jogszabályok, önkormányzati rendeletek határozzák meg, azoktól az egyedi ügyben a rendeletet alkotó önkormányzat sem térhet el.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat a panaszos kérelmének elbírálásakor sem anyagi jogi, sem eljárási szabályt nem sértett, diszkriminációt nem alkalmazott, ezért a vizsgálatomat alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntettem.

Budapest, 2000. február 24.

Dr. Polt Péter