OBH 3683/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr.Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása

Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a kunmadarasi jegyző nem intézkedett a szomszédját birtokháborítás megszüntetésére irányuló kérelmére.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

A  jegyző tájékoztatást kérő levemre adott válaszából megállapítható, hogy két szakágazatba tartozó ügy van (volt) folyamatban a hatóságok előtt.

Az alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) bekezdés  A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13.§ (1) bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban Ptk.)

191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
 (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

A polgári törvénykönyv végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. tvr (továbbiakban Ptké.) 
26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
(2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV törvény (továbbiakban Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVII törvény  (továbbiakban Étv.)
53. § (1) bekezdés Az építésügyi hatósági, ellenőrzési és kötelezési eljárásokban, továbbá az építés-felügyeleti ellenőrzés során  az államigazgatási eljárás általános szabályait az e törvényben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel kell alkalmazni.

Megállapított tényállás:

1.) Panaszos birtokvédelmi kérelmet nyújtott be a jegyzőhöz 1998-ban., amelyben azt kérte, hogy a saját és a szomszédos ingatlan közötti kiskapu lezárásának megszüntetésére kötelezzék szomszédját. A jegyző egyeztető tárgyalást tartott. A tárgyaláson készült jegyzőkönyv szerint a panaszos szomszédja vállalta, hogy a két ingatlan közötti kaput kinyitja a panaszos állagmegóvási munkáinak elvégzésének idejére, a panaszos pedig azt vállalta, hogy a kiskapun  csak a szomszéd beleegyezésével közlekedik. A jegyzőkönyvben foglaltak szerint a panaszos vállalta, hogy a szomszédja szabálytalan építkezése ügyében tett bejelentését visszavonja.
2.) A szomszédok közötti viszony megromlása miatt a panaszos ismételten kérte a birtokvédelmi eljárás lefolytatását, azaz, kötelezze a jegyző a szomszédját, hogy a kertkaput tartsa nyitva (általa használható legyen), továbbá eljárást kezdeményezett  szomszédja engedély nélkül építkezése ügyében.
A jegyző  lefolytatva az építésügyi eljárást, kötelezte a panaszos szomszédját, hogy az engedély nélkül létesített garázsra nyújtson be fennmaradási engedély iránti kérelmet, Kötelezte egyidejűleg a panaszost  a jegyző arra, hogy saját ingatlana csapadékvíz-elvezetését tegye szabályossá.

A vizsgálat megállapításai:

1.) A rendelkezésre álló iratokból megállapítható, hogy a panaszos 1998-ban előterjesztett birtokvédelmi kérelmében a jegyző eljárt, egyezségi tárgyalást tartott, azonban azt nem hagyta jóvá, holott az e. 38. § (2) bekezdése értelmében, ha az egyezség megfelel a jogszabálynak, és nem sérti a felek vagy mások jogos érdekét, a közigazgatási szerv az egyezséget jóváhagyja, illetőleg határozatba foglalja; ellenkező esetben az eljárást folytatja. A csatolt iratokból megállapítható, hogy a birtoksértést az elkövető megszűntette.

2.) A panaszosnak a szomszéd szabálytalan építkezését kifogásoló bejelentésére a jegyző nem folytatta le az eljárást, az 1998-ban felvett jegyzőkönyv alapján feltehetően úgy tekintette, hogy nincs bejelentés. Az Étv. 45. § (2) bekezdésében foglaltak szerint azonban az első fokú építésügyi hatóság az építési munka végzésének ellenőrzésén túl megelőzi, felkutatja, megakadályozza az építési engedély nélkül, vagy attól eltérően, és építési engedélyhez nem kötött építési munka esetében az általános érvényű kötelező építésügyi előírások megsértésével (a továbbiakban: szabálytalanul) történő építési tevékenységet, a rendeltetéstől eltérő építményhasználatot.  Azzal, hogy a jegyző a jogszabályban előírt kötelezettségének nem tett eleget, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal és ezzel összefüggésben a tisztességes eljáráshoz való joggal kapcsolatban visszásságot okozott. Az építésrendészeti eljárást a panaszos megismételt bejelentése alapján indult eljárásban lefolytatta a hatóság, annak eredményeképpen határozatot hozott, megszűntetve saját hatáskörében a visszásságot.

A panaszos ismételt, 1999. júniusában  előterjesztett birtokvédelmi kérelmére a jegyző újra nem folytatta le a eljárást, s nem hozott érdemi határozatot az ügyben, holott az Áe. 42. § (1) bekezdése alapján a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mid az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. Ezzel a jegyző megfosztotta a panaszost az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati jogától, visszásságot okozva. 

A hivatali mulasztásban megnyilvánuló visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében foglaltak alapján 

1.) Felkérem Kunmadaras Nagyközség jegyzőjét, hogy soron kívül hozza meg a panaszos birtokvédelmi kérelmére a határozatot, továbbá, hogy
2.) Intézkedjen hivatalában mind az anyagi, mind az eljárási jogszabályok maradéktalan megtartásáról a jövőbeni szabályos eljárások érdekében.

Kérem továbbá, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéseiről az Obtv. 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2000. február 21.

Dr.Polt Péter