OBH 3665/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Sátori János

Az eljárás megindítása
	B. Gy. győri lakos panaszt nyújtott be az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. 
Panaszában:
•	a Győri Kommunális Szolgáltató Kft. által a települési szilárd hulladék elszállításával kapcsolatban alkalmazott számlázási gyakorlatot,
•	a Pannon-Víz Rt. által alkalmazott "kéttényezős" vízdíjat, valamint azt kifogásolta, hogy a vízszolgáltató a saját költségén felszerelt vízórát kicserélte, és annak ellenértékét nem térítette meg számára,
•	az Észak-Dunántúli Áramszolgáltató Rt. számlázási gyakorlatát
és az Észak-Dunántúli Gázszolgáltató Rt. számlázási gyakorlatát sérelmezte. 
•	kifogásolta továbbá, hogy Győr Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala nem engedélyezte, hogy az önkormányzat tulajdonában álló, általa bérelt lakásra a vele együtt lakó fia bérlőtársi jogviszonyt létesítsen.
	A panaszban foglaltak szerint az előbbiekben felsorolt közszolgáltató szervezetek számlázásuk során nem vették figyelembe a szolgáltatásaikra meghatározott hatósági árakat. 
	A panaszban foglaltak alapján az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállamisággal, az Alkotmány 9. § (1) bekezdésében meghatározott piacgazdasággal, valamint az Alkotmány 13. § (1) bekezdése által meghatározott tulajdonhoz való joggal összefüggő visszásságok gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. 

Megállapított tényállás
	A panasz alapján beszereztem Győr Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának véleményét, valamint a települési szilárd hulladékok kezelésével kapcsolatos közszolgáltatásról szóló 57/1995. (XI.15.) ÖK. számú rendelet szövegét, felvilágosítást és nyilatkozatot kértem a Győri Kommunális Szolgáltató Kft., a Pannon-Víz Rt., az Észak-Dunántúli Áramszolgáltató Rt., az Észak-Dunántúli Gázszolgáltató Rt. vezérigazgatójától.
	Az Észak-Dunántúli Áramszolgáltató Rt. vezérigazgatója szerint a szolgáltató a megállapított hatósági árat alkalmazza és a panaszos részére is ennek megfelelően állítják ki a számlát. Az alkalmazott tarifarendszerről, valamint a 10/1999. (III.19.) GM rendelet előírásairól a fogyasztókat, így panaszost is tájékoztatták. Álláspontja szerint panaszos állítása, amely szerint a szolgáltató nem a hatósági árat alkalmazza, tévedésen alapul.
	Az Észak-Dunántúli Gázszolgáltató Rt. vezérigazgatója közölte, hogy a szolgáltató munkatársa a felmerült kérdések tisztázása céljából személyesen kereste fel panaszost. A személyes találkozás során tájékoztatták a földgáz mindenkori egységáráról, amelyet egyébként a kihirdetést követően a megyei napilapokban is közzétesznek. Ismertették a földgáz egységár és a szolgáltató által alkalmazott számla tartalmát. A tájékoztatást a panaszos tudomásul vette.
	A Pannon-Víz Rt. vezérigazgatója arról adott tájékoztatást, hogy a panaszos részére adott válaszokon felül a szolgáltató ügyintézője telefonon adott részletesen felvilágosítást szolgáltatásukról és az alkalmazott számlázási rendszerről. Győr városban a helyi önkormányzat rendelete alapján kéttényezős vízdíj van érvényben, ezért a szolgáltató az önkormányzati rendelet szerint jogszerűen számlázza a kéttényezős vízdíjat.
	A panasz azon részével kapcsolatban - amely szerint a szolgáltató a panaszos által felszereltetett vízórát kicserélte és elvitte - a vezérigazgató közölte, hogy a fogyasztókkal kötött szerződés értelmében a fogyasztó által felszerelt vízmérő a közszolgáltató eszközállományába kerül. A vízmérők hitelességi cseréje, illetve hibája esetén az Rt. ingyenesen cseréli ki a vízmérőt. A fogyasztóknak tehát a vízmérő beszerelési költségein felül a szolgáltatóval történő szerződéskötés után a mérővel kapcsolatban költségeik nincsenek. A Pannon-Víz Rt. munkatársa az előzőekhez hasonlóan ugyancsak szóban részletes és kielégítő választ adott a panaszosnak, amit elfogadott és írásbeli választ nem kért.
	A Győri Kommunális Szolgáltató Kft. ügyvezető igazgatója szerint a hulladékszállítási díjak számlázása során a Városi Önkormányzat Képviselő-testülete által alkotott rendelet alapján járnak el. Panaszos a Kft.-hez több alkalommal fordult és sérelmezte a hulladékszállítási díj összegét. E panaszaira a Kft. minden esetben választ adott. A tájékoztatás szerint a panaszossal fennálló számla-vita ügyében a Kft. bírósági eljárást kezdeményezett.
	Mindezen előzmények után a panaszos bejelentette, hogy panaszát csak fia bérlőtársi jogának létesítésével és a városban alkalmazott kéttényezős vízdíjjal, valamint a vízszolgáltató által ellenérték nélkül eltávolított vízórájával kapcsolatban tartja fenn.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (Lt.)
•	Az Lt. által adott felhatalmazás alapján Győr Megyei Város Közgyűlése által az önkormányzati tulajdonú lakások bérletéről, valamint a lakásvásárlás és építés támogatásáról alkotott 8/1997. (III.1.) ÖK. számú rendelet.
•	Az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény
•	A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV.5.) Korm. r. 

Az ügyben érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
•	Az Alkotmány 9. § (1) bekezdése szerint "Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú, és egyenlő védelemben részesül".
•	Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

A vizsgálat megállapításai

1)	A bérlőtársi jogviszony létesítésével kapcsolatban.
Panaszos kérelmét arra vonatkozóan, hogy  győri kétszobás összkomfortos önkormányzati tulajdonú bérlakásra fia bérlőtársi jogviszonyt létesíthessen, Győr Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Lakás- és Helyiség Irodája 1999. május 6-án kelt 20012/1999. számú határozatával elutasította. Az eljárt hatóság azért nem járult hozzá a bérlőtársi jogviszony létesítéséhez, mert panaszos és fia szociális helyzetük alapján önkormányzati bérlakásra nem jogosultak. 

Győr Megyei Jogú Város Közgyűlésének 8/1997. (III.1.) ÖK. számú rendelete 16. § (2) bekezdése szerint bérlőtársi jogviszony akkor létesíthető, ha - az egyéb feltételek mellett - a kérelmező megfelel a rendelet 11. §-ában foglalt feltételeknek. A rendelet 11. §-a a szociális helyzet alapján önkormányzati bérlakásra jogosultság feltételeit határozza meg. 

Az elsőfokú hatóság határozatában felhívta az érdekeltek figyelmét arra, hogy az ügyben pert indíthatnak. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz az fordulhat, aki a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 

A lakásügyben eljárt hatóság a kérelem elutasításáról hozott határozatában tájékoztatást adott arról, hogy az ügyben bírósági eljárás indítható. A panaszos fia bérlőtársi jogának megállapítása érdekében azonban bírósági eljárást nem kezdeményezett. Ennek hiányában az országgyűlési biztos eljárásának feltételei nem állapíthatók meg. 

A bérlőtársi jogviszony létesítéséhez való jog egyébként nem alkotmányos jog. A jogviszony létesítésének elutasítása ezért alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem valósít meg. 

A bérlőtársi jogviszony létesítésének megtagadása nem eredményezi szükségszerűen azt, hogy panaszos fia elvesztheti a lakás használatára vonatkozó jogosultságát. A lakásban a bérlő hozzájárulásával tartózkodik. Az Lt. 21. § (1) bekezdése szerint a bérlő a lakásba más személyt - a kiskorú gyermeke (az örökbefogadott, a mostoha és nevelt gyermeke), valamint a befogadott gyermekétől az együttlakás ideje alatt született unokája kivételével - a bérbeadó írásbeli hozzájárulásával fogadhat be. Az Lt. 32. § (2) bekezdése szerint önkormányzati lakás esetén az, akit e törvény alapján a bérlő a bérbeadó hozzájárulása nélkül fogadhat be a lakásba, a lakásbérleti jog folytatására jogosult, ha a bérlő a lakásba befogadta és a bérlő halálakor életvitel szerűen a lakásban lakott.

A panaszos előadása szerint fia bérlőtársi jogviszonyát azért kívánta elismertetni, hogy halála esetén őt a lakásból ne lakoltassák ki. Abban az esetben azonban, ha a panaszos fia az Lt. előbbiekben említett feltételeinek megfelel, úgy a bérlő halála után bérlőtársi jogviszony hiányában is jogosult lesz a bérleti jogviszony folytatására. 

Panaszos vitatja beadványában Győr Megyei Jogú Város Közgyűlése által az Lt. felhatalmazása alapján kiadott 8/1997. (III.1.) ÖK. számú rendeletének törvényességét is. A panasz e részének vizsgálatára azonban nincs hatásköröm. Az Obtv. ugyanis az önkormányzati rendeletek alkotmányosságának vizsgálatára nem hatalmazza fel az állampolgári jogok országgyűlési biztosát. Az önkormányzati rendelet törvényességét a Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője, alkotmányosságát pedig az Alkotmánybíróság vizsgálhatja meg. 

2)	A kéttényezős vízdíj, valamint panaszos vízmérő órájának leszerelése.
Az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény melléklete szerint az önkormányzati tulajdonú vízi közműből szolgáltatott ivóvíz díjának megállapítása a települési önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartozik. 

A közműves ivóvíz ellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV.5.) Korm. rendelet 17. § (3) bekezdése szerint a vízhasználat szempontjából a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó. 

Az Alkotmánybíróság 2/B/1998. AB határozatában megállapította, hogy sem az árak megállapításáról szóló törvény, sem az említett kormányrendeleti előírás alapján nem következik az, hogy az árhatóság által megállapított vízdíj alapja kizárólag a vízmérőn mért vízfogyasztás lehet. A jogalkotónak széleskörű mérlegelési joga van a vízdíjak megállapítása során. A kormányrendelet említett előírásából csupán az következik, hogy a vízdíj kiszámításánál a fogyasztott víz mennyiségére mindenképpen figyelemmel kell lenni, ez azonban nem jelenti azt, hogy a vízdíjba nem lehet beépíteni más tényezőt. Nem okoz tehát alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot az, hogy Győr városban kéttényezős vízdíjat alkalmaznak, melyből az egyik tényező a befolyó cső átmérője, a másik pedig az elfogyasztott víz mennyisége. Alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság hiányában a Pannon-Víz Rt. által alkalmazott kéttényezős vízdíjrendszer miatt országgyűlési biztosi intézkedés tételére nincs alap.

Nem tartozik hatáskörömbe a panaszos és a vízszolgáltató között a leszerelt vízmérő óra tulajdonjogával kapcsolatos vita eldöntése. A szolgáltató állítása szerint a szolgáltatási szerződésben kikötötte, hogy az alvízmérők a szolgáltató "eszközállományába kerülnek". Ez azt jelenti, hogy a felszerelés költsége a fogyasztót terheli, aki egyébként szabadon dönthet arról, hogy kíván-e elkülönített vízfogyasztást mérő alvízmérőt létesíteni. Amennyiben azonban ilyent létesít, a szerződéskötést követően a szolgáltató a vízmérő szükség szerinti cseréjét már külön térítés nélkül végzi. 

Abban az esetben, ha vita keletkezik a fogyasztó és a szolgáltató között, hogy kit illet a leszerelt vízmérő tulajdonjoga, illetve a vízmérő eltávolításáért jár-e kártérítés a tulajdonosnak, e kérdés kizárólag a polgári jog szabályai szerint, végső esetben a bíróság által dönthető el. E vita eldöntésére az országgyűlési biztosnak törvényi felhatalmazása nincs. 

Az ismertetett indokok alapján, miután panaszos fenntartott panaszai ügyében alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, az ügy vizsgálatát országgyűlési biztosi intézkedés tétele nélkül lezárom. 

Budapest, 2001. május 16.

Gönczöl Katalin