OBH 3617/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

A panaszosok beadványukban azt sérelmezték, hogy a budaörsi jegyző az 1996 óta folyamatosan előterjesztett beadványaira (amelyekben a lakóházuk közelében működő Bt. zajos működését kifogásolták) csak részlegesen kaptak választ és intézkedéseket, továbbá hogy ügyvédjük nem kapott ügyükben semmilyen választ.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert több alkotmányos jog sérülésének lehetősége merült fel.

Alkalmazott jogszabályok:

- 1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya (továbbiakban Alkotmány)
    2. § (1) bekezdés A magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
  13. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
  18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges                    környezethez.
  70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

- 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
- 1988. évi VI. törvény a gazdasági társaságokról (Gt.)
- 1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
- 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
- 1960. évi 11. törvényerejű rendelet a Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról (Ptké.)
- 1964. évi III. törvény az építésügyről (továbbiakban Étv.)
- 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról
- 1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
- 80/1999. (VI.11.) kormányrendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről
- 12/1983. (V.12.) minisztertanácsi rendelet a zaj és rezgésvédelemről 

Megállapított tényállás:

A panaszosok 1994-ben, majd 1995-ben bejelentették a budaörsi jegyzőnek, hogy az utcájukban működő Bt. éjszaka is teherautókkal szállítja az árut, ezzel zavarja a  környék nyugalmát. A jegyző mindkét esetben behívta a Bt. vezetőjét, aki megígérte, hogy 3 óra 45 perckor, szombaton 4 órakor indítja be az autókat, este 10 óra után pedig nem ad ki árut. Megígérte továbbá, hogy a telephely másik kapuján fognak ki- és bejárni a szállító teherautók. Ezen felajánlásokat panaszosok elfogadták. 1996-ban a panaszosok ismét intézkedést kértek a jegyzőtől, most már jogi képviselővel. A kérelem szabálysértési eljárás lefolytatására vonatkozott, csendháborítás miatt. A jegyző figyelmeztetésben részesítette a Bt. vezetőjét, mely döntést - a panaszosok fellebbezésének elutasítása mellett - a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal helybenhagyott 1997-ben. A panaszos sérelmével 1998 tavaszán az akkori, majd decemberében a jelenlegi országgyűlési képviselőjénél tett panaszt, amelyekről a jegyző mindkét képviselőt tájékoztatta addigi intézkedéseiről.

A vizsgálat megállapításai:

Eljárásom során megkerestem a jegyzőt az alábbi kérdésekkel:
- mi volt az oka, hogy a szabálysértési eljárást nem az Áe-ben előírt ügyintézési  határidőben folytatták le;
- a Bt. üzemeltetési engedélye milyen tevékenységre szól, különös tekintettel arra, hogy az önkormányzat polgármestere 170-3/1996. sz. december 10-én kelt,  a panaszosnak írt válaszlevele értelmében szolgáltató iroda üzemeltetésére adta ki a hatóság az engedélyt;
- a hivatkozott polgármesteri levélben a vállalkozó nyilatkozata szerint raktározás is folyik a Bt. által használt helyiségben, ez milyen engedély alapján történt;
- adott-e ki rendeltetéstől eltérő használatra építésügyi hatósági engedélyt, illetőleg a hivatalosan tudomására jutott szabálytalan használat miatt folytatott-e eljárást, ha nem, mi volt az oka;  
- korlátozták -e a Bt. nyitvatartását;
- a panaszosok jogi képviselője miért nem kapott a polgármesteri hivatal válaszaiból.

A jegyző arról tájékoztatott, hogy a panaszosok megbízása csak a szabálysértési eljárásra vonatkozott, így csak az abban hozott döntésről értesítették a jogi képviselőt. A szabálysértési eljárás elhúzódásának az oka az volt, hogy a tényállás tisztázására több tanút kellett meghallgatni.
A panaszosnk a szabálysértési eljárásra vonatkozó részét az Obtv. 17. § (4) bekezdése alapján hatáskör hiányában nem vizsgálhatom. A hivatkozott törvényhely alapján ugyanis ha "az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni."
A jegyző válaszában utalt arra, hogy a panaszosok a másodfokú szabálysértési határozat kézbesítése óta hivatalához nem nyújtottak be semmilyen kérelmet, azonban a két országgyűlési képviselőhöz fordultak panaszukkal. A képviselőket tájékoztatta az addig tett intézkedéseiről.
A jegyző válaszából kiderült, hogy a Bt. részére a korábban érvényben volt 6/1990. (VIII.8.) KeM rendelet szerint kiadásra került szolgáltatóiroda tevékenységi körre egy záradékolt üzletnyitási bejelentés Ez a rendelet szintén nem terjedt ki a raktározási tevékenységre, így erre akkor sem adhatott ki "Üzletnyitási" engedélyt.
A jegyző nem válaszolt azon kérdésemre, hogy - a panaszosnak 1996 decemberében írt alpolgármesteri válaszlevélben említettek szerint a Bt. irodanyitási engedély kapott - tett-e építésügyi hatáskörben bármilyen intézkedést a raktározásra használt épület eltérő használatára vonatkozóan, illetőleg ha nem, annak mi volt az oka.
A válaszból azonban az kiderült, hogy az iroda céljára használatba vett telephely 1994 előtt műhelyeknek adott helyet.
Fentiek miatt a jegyzőnek már 1994-ben az iroda céljára való, majd a raktározási rendeltetést, álláspontom szerint engedélyezni kellett volna., annak ellenére, hogy a KeM rendelet a bejelntés tudomásul vételét nem kötötte szakhatósági hozzájáruláshoz azt. A panasznak a helyi polgármesteri hivatalhoz való benyújtásának időpontjában hatályban volt Étv. 33. § (2) bekezdése értelmében ugyanis az "építményt csak az építési és használatbavételi engedélyben meghatározott célra szabad használni. Az engedélyezett céltól eltérő használatra az építésügyi hatóság engedélye szükséges." Az ÉVM rendelet 30. § (2) és (3) bekezdései szerint: "Az építménynek az engedélyben meghatározott céltól, illetőleg a rendeltetésétől tartósan eltérő használatához az első fokú építésügyi hatóság engedélyét vagy - ha az eltérő használat igénye más hatósági eljárásban merül fel - a hozzájárulását kell kérni. Az engedély megadása során az érdekelt szakhatóságok közreműködésével kell eljárni.
Az építésügyi hatóság az érdekelteket az engedély nélküli tartósan eltérő használat megszüntetésére kötelezheti."

A jegyző válasza rámutatott arra, hogy a Bt. raktározási, áruszállítási tevékenységével kapcsolatos eljárás nem tartozott a hatáskörébe, azonban nincs semmilyen adat arra vonatkozóan, hogy a bejelentést az illetékeséggel és hatáskörrel rendelkező szervhez áttette volna, illetőleg, hogy tisztázta volna, hogy ilyen tevékenységre van -e engedélye a Bt-nek. Rendelkezésemre áll a jegyző 1998. szeptember 4-én kelt, az egyik helyi képviselőnek írt tájékoztató levele, amelyből kitűnik, hogy a Bt. ügyvezetőjét felkérte annak tisztázására, hogy szükséges-e a kereskedelmi hatóság által működési engedély kiadása, azonban megállapítást nyert, hogy a 4/1997. (I.22.) kormányrendelet nem vonatkozik a Bt. tevékenységére, így a nyitvatartást nem szabályozhatja.

A jegyző utalt válaszában arra, hogy a telepengedélyezési eljárásról szóló 80/1999. (VI.11.) kormányrendelet hatálybalépéséig hatósági intézkedést nem áll módjában tenni az ügyben.

A hivatkozott jogszabály 1999. október 1-jén hatályba lépett. Bár a kormányrendelet 10. § (2) bekezdése értelmében a már működő vállalkozások esetén 180 nap áll az üzemeltető részére a telepengedély megkérésére, a 8. § (1) bekezdése  előírja, hogy a működés kifogásolása esetén a jegyző köteles eljárni. Vizsgálatom idején a rendelet által előírt 180 napos határidő lejárt, így feltételezhetően a Bt. is benyújtotta telepengedély iránti kérelmét, és az annak  alapján indult eljárás tisztázhatja, folytathatja-e a Bt. a tevékenységét az adott helyen, valamint, hogy szükséges -e építésügyi eljárás lefolytatása.
Megállapítottam továbbá, hogy a panaszosoknak az országgyűlési képviselőknek írt levelei, amelyek alapján azok tájékoztatást kértek a jegyzőtől, ismételt panasznak foghatóak fel, azaz nem helytálló a jegyző azon álláspontja, hogy a panaszosok nem éltel ismételt jelzéssel a probléma rendezése érdekében. A panaszolt éjszaki zajos tevékenység zavaró hatásának vizsgálatára a zaj és rezgésvédelemről szóló MT rendelet alapján is lett volna mód. Amennyiben ez az eljárás nem a jegyző hatáskörébe tartozik, úgy a hatáskörrel rendelkező környezetvédelmi hatósághoz kellett volna továbbítani a panaszt az esetlegesen szükséges intézkedések megtétele érdekében.
A fentiekben megállapított eljárási hibák, mulasztások az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal és az azzal szervesen összefüggő tisztességes eljárás, továbbá az Alkotmány 18. §-ában biztosított egészséges környezethez való joggal kapcsolatban visszásságot okozott, hiszen semmilyen vizsgálatot nem tartott a jegyző a Bt. által folytatott tevékenység által okozott zaj hatására vonatkozóan, illetőleg nem tette át a bejelentést a hatáskörrel rendelkező szervhez. Bár a 20/1982. (X.12.) IpM rendeletet (amelyet  1997-ben  hatályon kívül helyeztek) valóban nem lehetett alkalmazni az adott Bt-re,  azonban az elmulasztott építésügyi eljárásban az alapprobléma tisztázásával  döntés lehetett volna hozni jegyzői eljárásban. 

Fentiek miatt a mulasztásban a megvalósuló alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében felkérem Budaörs város Jegyzőjét;

1.	soron kívül vizsgálja meg, hogy a Bt. milyen jogcímen használja az eredetileg műhely céljára használatba vett helyiségeket iroda és raktár céljára, és amennyiben a rendeltetéstől eltérő használatra nincs engedélye, folytassa le a megfelelő építésügyi eljárást,
2.	soron kívül folytassa le a telepengedélyezési eljárást.

Felkérem továbbá, hogy az Obtv. 21. § (2) bekezdése alapján az ajánlással kapcsolatos állásfoglalásról és tett intézkedéséről 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 2000. március 29.

Dr. Polt Péter