OBH 3594/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

A Miskolci Korányi Sándor Egészségügyi Szakközépiskola diákjai Hivatalomhoz intézett beadványukban azt sérelmezik, hogy iskolájukban az 1996/97-es oktatási évben csak a Semmelweis Kórházban gyakorlaton részt vevő tanulók kaptak munkabért, a többiek nem. Az 1997/98-as tanévben pedig egyetlen gyakorlaton részt vevő tanuló sem kapta meg végzett munkája ellenértékét. Sérelmezték továbbá, hogy iskolájuk fennállása 20. évfordulójának megünneplésére 1998. évben általuk befizetett összegek - tanulónként 1.200 Ft - felhasználásáról nem kaptak elszámolást. Tájékoztatásuk szerint nincs tudomásuk az általuk befizetett diák-önkormányzati díjak elszámolásáról sem. Beadványukban kitértek arra is, hogy az "Egészségügy Tanulóiért" alapítvány támogatására az 1998/99-es tanévre diákonként 1.500 Ft-ot "kötelező jelleggel" fizettetett be velük az iskola. A befizetett összegről átvételi elismervényt nem kaptak.

Az ügyben a vizsgálatot 1999. november 2-án megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem Miskolc MJ Város Jegyzőjét és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.)  18. § (3) bekezdésére, valamint a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 102. § (2) bekezdésének c) pontjára hivatkozva, amely szerint a fenntartó ellenőrzi a közoktatási intézmény gazdálkodását és működésének törvényességét (...), felkértem az ügy valamennyi vonatkozását érintő tényfeltáró vizsgálat lefolytatását, valamint arra, hogy vizsgálata eredményéről, annak befejezését követően adjon tájékoztatást.

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jogokat vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

3. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

A vizsgálat megállapításai

Az általam kért, és a fenntartó által elrendelt  vizsgálat megállapításai alátámasztották a beadványában foglaltakat.

A kapott tájékoztatás szerint a szakközépiskolában a bizonylatok átvizsgálását követően megállapították, hogy a diákok az 1996/97-es tanévben az összefüggő nyári szakmai gyakorlatok után járó, a tanulókat megillető díjazást csak részben fizették ki, továbbá valóban csak azok a diákok részesültek díjazásban, akik gyakorlatukat a miskolci Semmelweis Kórházban töltötték le.  Ebben az évben más gyakorló helyen végzett szakmai gyakorlatok után, illetve az 1997/98-as tanévben letöltött szakmai gyakorlatok után az iskola díjazást a vizsgálat megindításáig nem fizetett.

Az Alkotmánybíróság működése során többször foglalkozott már a diszkrimináció tilalma kérdéskörével. Ennek során - egyebek mellett - megállapította:"hogy a megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni." (...). "Az a kérdés, hogy a megkülönböztetés az alkotmányos határok között maradt-e, csakis a mindenkori szabályozás tárgyi és alanyi összefüggésében vizsgálható (...). Az egyenlőségnek az adott tényállás lényeges elemére nézve kell fennállnia. Ha azonban adott szabályozási koncepción belül eltérő szabályozás vonatkozik valamely csoportra, ez a megkülönböztetés tilalmába ütközik, kivéve ha az eltérésnek kellő súlyú alkotmányos indoka van."

"Az alapjognak nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság általános személyiségi jogával és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérleglés szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes." (35/1994. (VI.24) AB. hat) ABH 1994, 200.

A vizsgálat megállapítása szerint annak ténye, hogy az 1996/97-es oktatási évben az iskola diákjai közül csak a Semmelweis Kórházban gyakorlaton részt vevő tanulók kaptak munkabért visszásságot idéz elő a diszkrimináció tilalmának alkotmányos elvével összefüggésben. 

Az iskola fennállásának 20. intézményi évfordulójának megünneplésére - igazgatói felvetésre - tantestületi döntés született. Néhány diák kivételével a tantestület által elfogadott összeget befizették a tanulók. A beszedett összeggel a megbízott szakmai igazgató-helyettes számolt el. A vizsgálat megkísérelte tisztázni az elszámolás rendjét, de a táppénzes állományban lévő igazgató-helyettes a fenntartó által szükségesnek tartott személyes megbeszélésen nem jelent meg, ezért a vizsgálat során nem volt mód számszerűsíteni és ellenőrizni a bevételeket. A vizsgálat megállapította azt is, hogy az "Egészségügy Tanulóiért" Alapítvány pénz-, értékkezelési-, és bizonylati rendje sem megfelelő, valamint az okmányfegyelem szabályai is sérültek. Az előzőekhez hasonló szabálytalanságokat tárt fel a vizsgálat a diák-önkormányzati pénzek kezelésének, elszámolásának és dokumentálásának ellenőrzésekor is.

A vizsgálat megállapítása szerint a diákok által befizetett hozzájárulásokkal való elszámolás hiányossága a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének sérelmén túl visszásságot idéz elő a befizetéseket teljesítő diákok tulajdonhoz való jogával összefüggésben, diákönkormányzat céljára rendelt pénzeszközök szabálytalan kezelése pedig anyagi oldalról veszélyezteti az ifjúság érdekeinek alkotmányos védelmét deklaráló alapelv maradéktalan érvényesülését. 

A vizsgálat által feltárt, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében ajánlást teszek:

Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján Miskolc MJ Város Jegyzőjét, mint fenntartót felkérem, hogy a hatályos jogszabályok keretei között intézkedjék az iskola elszámolási, pénz-és értékkezelési rendjének, valamint okmányfegyelmének helyreállításáról, továbbá az iskolának a diákokkal történő elszámolásáról.

Az Obtv. 24. §-ára hivatkozva felkérem, hogy fontolja meg egy, a vizsgálattal érintett közoktatási intézmény mulasztást elkövető közalkalkamazottja(i) ellen indítandó fegyelmi eljárás kezdeményezését.

Kérem, hogy ajánlásommal illetve kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról, az azok alapján tett intézkedéseiről az Obtv.-ben szabályozott 30 illetve 60 napos határidőn belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2000. január 24.

Gönczöl Katalin