OBH 3590/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása

Panaszos beadványában sérelmezte, hogy az erdőtelki jegyző nem intézkedett a szomszédja engedély nélküli építkezését és birtokháborítását  bejelentő kérelmére.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

A  jegyző tájékoztatást kérő levemre adott válaszából megállapítható, hogy két szakágazatba tartozó ügy van (volt) folyamatban a hatóságok előtt. 

Az alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) bekezdés  A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13.§ (1) bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban Ptk.)

191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
 (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

A polgári törvénykönyv végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. tvr (továbbiakban Ptké.) 
26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
(2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (továbbiakban Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény  (továbbiakban Étv.)
38. § (1) bekezdés Ha az építményt (építményrészt) építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon építették meg, az építésügyi hatóság - kizárólag a műemlékek kivételével - az építményre (építményrészre) - kérelemre - fennmaradási engedélyt csak akkor adhat, ha az elvégzett építési munkára az építési engedély utólagos megadásának feltételei - a külön jogszabályban meghatározottak szerint - fennállnak vagy megteremthetők, illetve az építmény (építményrész) átalakítással szabályossá tehető. Az építésügyi hatóság az építtetőt - kérelem hiányában - a fennmaradási engedély megkérésére kötelezheti, vagy az eljárást hivatalból is lefolytathatja.

Megállapított tényállás: 

Panaszos birtokvédelmi kérelmet nyújtott be a jegyzőhöz 1997-ben., amelyben azt kérte, hogy kötelezzék szomszédját. a saját és a szomszédos ingatlan közötti lebontott kerítés helyreállítására A jegyző egyeztető tárgyalást tartott. A tárgyaláson készült jegyzőkönyvben rögzítette, hogy  a panaszos kéri a szomszédjával szemben építésrendészeti eljárás lefolytatását, azaz, hogy kötelezzék az ideiglenes favázas épület lebontására. Az egyeztető tárgyaláson a szomszéd nem jelent meg, vele a hatóság külön vette fel a jegyzőkönyvet, amelyben a birtoksértést nem ismerte el. A kifogásolt melléképületek létesítésének idejét 1979. év előttre tette.

A vizsgálat megállapításai:

Eljárásom során tájékoztatást kértem a jegyzőtől, akinek válaszából az derült ki, a hogy jegyzőkönyvek 1997-ben történt felvétele óta a panaszos ügyében semmilyen eljárást nem folytattak le. A jelenlegi jegyző a kérdéses eljárási idő alatt nem gyakorolta munkakörét., ezért információval sem rendelkezett az ügyről. A jegyző arról is tájékoztatott, hogy az építésügyi hatóság feladatkörébe tartozó ügyek mint kiemelt építési hatósági jogkörűek,. Heves Város illetékessége alá kerültek Az építési ügyekkel foglalkozó munkatársa 1998. március 1-től nem áll munkaviszonyban hivatalával. Ígéretet tett arra, hogy tisztázva azt, hogy a panaszos szomszédja rendelkezik -e engedéllyel, majd kezdeményezi az építésügyi eljárás lefolytatását az illetékes hatóságnál.
A választ hiányosnak tartottam. Ezért felkértem a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy vizsgálja ki az ügyet. A közigazgatási hivatal vezetője megállapította, hogy az erdőtelki polgármesteri hivatal akkori építésügyi előadója helyszíni szemlét tartott a tényállás tisztázása érdekében, azonban az ügy ebben a szakaszban elakadt. Vizsgálatot kezdeményező levelemből jutott tudomására a mulasztás, s annak beigazolódása miatt, felettes szervként, az Áe. alapján utasította a jegyzőt a hatáskörébe tartozó ügyben az eljárás lefolytatására és határozathozatalra. Egyidejűleg a közigazgatási hivatal megkereste a kiemelt építésügyi hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Heves Város építésügyi hatóságát - jegyzőjét - aki helyszíni szemle alapján megállapította, hogy építésrendészeti eljárást kell lefolytatni. Az építésrendészeti eljárás tehát jelenleg folyamatban van. A kiemelt építésügyi hatóságként eljáró Heves Város jegyzője arról tájékoztatott, hogy a tényállás tisztázása több időt vesz igénybe, hiszen nemcsak a panaszos által sérelmezett építmény létesítésének idejét kell kideríteni, hanem azt is, hogy az építmény megfelel -e a tűzrendészeti előírásoknak.
Mint arra a közigazgatási hivatal vezetője  válaszában rámutatott, az ügyben az erdőtelki  jegyző, annak ellenére, hogy a létszámgondokkal kapcsolatos akadályok elhárultak, az ügyben nem döntött. Ezzel megsértette egyebek mellett a gyors és hatékony eljárás alapelvét is. Megállapítottam, hogy a jegyző mulasztásával az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében  deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsággal és az ebből következő tisztességes eljárással, valamint az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított  tulajdonhoz főződő alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot okozott. A jegyző a felettes hatóság utasításra lefolytatta a birtokvédelmi eljárást, annak alapján határozatot hozott, ezzel az erdőtelki jegyző saját hatáskörében orvosolta a visszásságot.
Fentiekre figyelemmel a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.

Szükségesnek tartom azonban Erdőtelek jegyzőjét felkérni arra, hogy intézkedjen hivatalában mind az anyagi, mind az eljárási jogszabályok maradéktalan megtartásáról a jövőbeni szabályos eljárások érdekében.
Felkérem egyidejűleg Hevs Város jegyzőjét, hogy a fennmaradási engedélyezési eljárás befejezéséről 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 2000. február 14.

Gönczöl Katalin