OBH 3565/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné

A vizsgálat megindulása:
	A panaszosok azzal fordultak az országgyűlési biztoshoz, hogy Budaörsön az önkormányzat testülete az 1999-ig hatályos szabályozási tervet megváltoztatta annak érdekében, hogy a lakóházuk melletti közúti csomópontot körforgalommá alakíthassák, és az út túloldalán egy "túlméretezett" irodaházat helyezhessenek el. Az irodaház beruházói érdekében az út vonalvezetését úgy választották meg, hogy az a korábbinál jóval közelebb kerül a 84 lakást magábafoglaló ingatlanukhoz. Ez veszélyezteti az épületük állékonyságát, amellyel már korábban is voltak problémák, valamint a környezeti károk növekedését idézik elő. 
	A panaszosok ezért az Alkotmány 70/D. §-ában foglalt, a testi-lelki egészséghez való joguk megsértése miatt az országgyűlési biztoshoz fordultak.
	Vizsgálatomat a panaszosok által benyújtott és a Budaörs város jegyzőjétől bekért iratok, valamint a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vizsgálata alapján folytattam le.

Alkalmazott jogszabályok:
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)
•	1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
•	1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről (Úttv.)
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
•	46/1997. (XII.29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési
•	tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról
•	8/1970. (XI.13.) KPM-ÉVM rendelet az utak építésének és a forgalom részére való
•	átadásának hatósági engedélyezéséről
•	19/199. (V.07.) Budaörs város önkormányzati rendelete a helyi építési szabályzatról

A megállapított tényállás:
	A panaszosok által jelzett terület Budaörs város központjának tekinthető, de az elmúlt évtizedek változásai, a település fejlődése következtében keveredik a falusias-kertvárosi-nagyvárosi építészeti-forgalmi környezet.
A kifogásolt területrendezési intézkedés az 1. sz. főút Budaörsön áthaladó szakaszának (Szabadság út) és a Bretzfeld utcának a kereszteződését és közvetlen környezetét érinti. Ezt a kereszteződést négy oldalról a Polgármesteri Hivatal, egy óvoda, a kifogásolt irodaház, és egy lakótelep szélső házaként a panaszosok ingatlana határolja. A településszerkezeti tervnek és a szabályozási tervnek az ügyben releváns módosítása az irodaház tömbjének az irodaházat magábafoglaló /1 hrsz.-ú telkét Intézményterületből Településközpont vegyes területbe, a /2 hrsz.-ot Közepes intenzitású lakóterületből Településközpont vegyes területbe sorolta.
A módosítás nem érintette a csomópont környezetében a többi övezeti besorolást, így a Polgármesteri Hivatal és az óvoda változatlanul intézményterületbe, a panaszosok ingatlana nagyvárosi lakóterületbe tartozik.
	A Helyi Építési Szabályzat 16. § Közlekedés /3/ pontja szerint "a Szabadság út - Bretzfeld utcai csomópont a Közlekedésfelügyelet által elfogadott terv szerint építendő ki".
A Szabályozási terv a csomópont kialakítás érdekében kismértékű telekhatárváltozást is előír.
A 7. § Épületelhelyezés /3/ pontja szerint: "A 1016/1. hrsz.-ú telken új épület építési engedélyezési tervéhez csatolni kell a környezet 50 m távolságban lévő meglévő épületekről készített állapotrögzítő szakvéleményt és fotódokumentációt."
A Helyi Építési Szabályzat előkészítése folyamán az Étv. 9. § (2) bekezdésében előírtak szerint a tervet az érintett lakossággal előre meghirdetetten, lakossági fórumon ismertették, a (6) bekezdés előírásai szerint a Polgármesteri Hivatalban kifüggesztették. Az Étv.-ben előírt szakmai egyeztetéseket az arra feljogosított szervekkel lefolytatták.

A vizsgálat megállapításai:
	A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal közlése szerint a kifogásolt irodaház építési engedélyezési ügye vizsgálatom lezárásakor bírósági szakaszba került. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § és 29. § alapján ezért abban hatásköröm hiányát állapítottam meg.
A panaszosok kárai, jogsérelmük a bíróság eljárásában bizonyítható és orvosolható. 
A rendezési terv elfogadásával és a helyi rendelet megalkotásával kapcsolatosan a megyei közigazgatási hivatal vizsgálatának megállapításaival egyetértek. A rendelkezésre álló iratok alapján igazolt, hogy az a jogszabályi előírásoknak megfelelően történt.
Az érdemi döntésben, abban, hogy intézményterületből, lakóterületből településközpont területbe sorolta át a módosítás a csomópontot és környezetének egy részét, az Obtv. alapján szintén hatásköröm hiányát állapítottam meg. Annak az eldöntése, hogy a településnek hol van (lesz) a központja, helyi közügy, és mint ilyen az Önkormányzati törvény (Ötv.) alapján az önkormányzat, annak képviselőtestülete kompetenciája. (Valójában a döntést a terület beépítésének milyenségéről nem most, hanem már évtizedekkel korábban akkor meghozták, amikor az addigi falusias beépítés mellett, helyett lakótelepet építettek, beleértve a panaszosok ingatlanát is, amely egy 120 m hosszú épület.)
Ezért a rendezési tervvel kapcsolatban megállapítást nem teszek, intézkedést nem kezdeményezek.
	A közúti csomópont kialakításával kapcsolatosan megállapítottam, hogy az a Pest Megyei Közlekedési Felügyelet engedélye alapján készül. A csomópont az 1. sz. főút (tervezett) településközponti kereszteződése. Az országos közúthálózatba tartozó főközlekedési utat terhelő forgalom adott, az ahhoz való csatlakozás annak figyelembevételével lehetséges. A hatósági, szakhatósági engedélyezés az országos jogszabályoknak és a helyi rendeleteknek megfelelt.
Az út engedélyezésével kapcsolatosan az Obtv. 29. §-ában megjelölt hatóságok eljárásából, vagy mulasztásából eredő visszásságot nem állapítottam meg, így az állampolgári jogokkal összefüggésben sem. Ezért vizsgálatomat lezártam, intézkedést nem kezdeményezek.

Budapest, 2001. május 8.

Gönczöl Katalin