OBH 3559/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

A panaszos 1994. január 1-től 1994. december 31-ig munkaviszonya mellett vállalkozó volt. A vállalkozása megszüntetését mind az APEH-nek, mind a TB-nek felé bejelentette. Az APEH megszüntető határozatot hozott, melyet a panaszos megküldött az illetékes Hajdú-Bihar Megyei Egészségbiztosítási Pénztárnak. A panaszos nem tudta és a Pénztár nem értesítette arról, hogy vállalkozói jogviszonya csak a vállalkozói igazolványnak az önkormányzathoz történő leadásával szűnik meg, erre csak 1998. június 22-én került sor. A Megyei Egészségbiztosítási Pénztár 1998. július 14-ig 342 014 Ft tartozás megfizetésére kötelezte a panaszost.

Érintett alkotmányos jogok

- Tisztességes eljáráshoz való jog [Alkotmány 2. § (1) bekezdés]
- A tulajdonhoz való jog [Alkotmány 13. § (1) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok

- A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény
- A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. tv.
- Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. tv.
- Az egyéni vállalkozásról szóló 1990. évi V. tv.

Megállapított tényállás

A panaszos, aki 117053-1 törzsszámon 1994. január 1-től 1994. december 31-ig a társadalombiztosításról szóló 1995. évi II. tv. akkor hatályos a 118/A. § (1) bekezdés a) pontja alapján munkaviszonya mellett kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó volt, vállalkozó tevékenységét 1994. december 31. napjával megszüntette. Az APEH megszüntető határozatát kísérő levéllel, melyben bejelentette vállalkozói tevékenysége megszűnését, megküldte a Megyei Egészségbiztosítási Pénztárnak. A fentiekről tanúskodik az 1995. február 9-én kelt ajánlott küldemény feladó vevénye, illetve a MEP Igazgatójának tájékoztatása, mely szerint a panaszos ügyiratában a küldemény fellelhető. A panaszos nem volt tisztában azzal, hogy járulék fizetési kötelezettsége a vállalkozói igazolvány visszaadása napjával szűnik meg, erre az Egészségbiztosítási Pénztár ügyintézője sem figyelmeztette. 

A Megyei Egészségbiztosítási Pénztár csak 1998. június 8-án kelt levelében kérte a panaszost a mellékelt "bevallás a társadalombiztosítási járulékalapot képező jövedelemről" és az "éves  jövedelem-bevallás" című nyomtatványok kitöltésére és postafordultával történő visszaküldésére. Ekkor vált nyilvánvalóvá a panaszos számára a megszűnt vállalkozói jogviszonyának rendezetlensége.

Hajdúböszörmény város Polgármesteri Hivatala jegyzője 1998. június 22-én kelt megszüntető határozata tanúsága szerint tudomásul vette a vállalkozás 1994. december 31-től történő megszűnését a visszaadott igazolványt irattárba helyezte. A MEP 1998. július 14-én kelt határozatával megszüntette a panaszos vállalkozói jogviszonyát (biztosítását), 1998. június 22-ig 209 002 Ft járulék, 33 340 Ft egészségügyi hozzájárulás, 99 672 Ft késedelmi pótlék, összesen 342 014 Ft tartozást írt elő 15 napon belüli befizetési kötelezettséggel. Ezt követően a panaszosnak a MEP-nél történt személyes megjelenésekor jutott tudomására, hogy nem ismerik el a vállalkozása 1994. december 31-én történt megszűnését, kötelezettségeit 1998. június 22-ig teljesítenie kell, pótlólag elkészítették a bevallásokat és aláíratták vele annak ellenére, hogy tiltakozott és körülményeiről az ügyintézőt tájékoztatta. Majd az tanácsolta az ügyintéző, hogy forduljon a panaszos kérelemmel az igazgatóhoz, melyben "behajthatatlanság címén" kéri a tartozás elengedését.
A panaszos beadványa szerint elvált, egy szőlőskert gazdasági épületében él 2 kiskorú gyermekével, mely egysoros téglából, nem lakóépület céljára épült, városi víz nélkül, teljesen kilátástalan helyzetben. A család bevétele családi pótlék, gyermeknevelési támogatás és jövedelempótló támogatás.

1998. június 20-án kelt a MEP Igazgatójának benyújtott kérelmére választ nem kapott. A végrehajtási jegyzőkönyv szerint 1998. október 26-án a végrehajtó lefoglalta a fenti gazdasági épületet, akinek tanácsára a panaszos ismét a MEP Igazgatójához fordult segítségért. 
A MEP 1998. október 26-án kelt határozatában 2000 Ft végrehajtási költség megfizetésére kötelezte a panaszost. Majd az 1998. október 27-én kelt megkeresésében 242 342 Ft járulék és 109 545 Ft késedelmi pótlék, összesen 351 887 Ft tartozásról értesítette, illetve ismét felszólította annak rendezésére.

Az ügy jelenleg is lezáratlan, annak ellenére, hogy rendezésére a panaszos - személyesen és írásban - számos kísérletet tett. (Méltányossági kérelem 1998. november 4, 1999. február 16.) A Hajdú-Bihar Megyei Járulék Igazgatóság Egyéni Vállalkozók III. Járulék Osztálya egyeztetési eljárásra hívta fel a panaszost, aki azért fordult az országgyűlési biztoshoz, mert véleménye szerint nem létező tartozását nem kívánja újabb eljárásban elismerni. 

A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítottam, hogy a panaszos valóban csak 1994. január 1-től 1994. december 31-ig volt kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó. Vállalkozását az APEH Hajdú-Bihar Megyei igazgatósága 1996. augusztus 6-án kelt határozata szerint csak e határozat másolatának ajánlott levélben való megküldésével jelentette be a Megyei Egészségbiztosítási Pénztárnak, hogy vállalkozói tevékenységét megszüntette és nem adta vissza az önkormányzatnak a vállalkozói igazolványát. A vállalkozói igazolvány visszaadására 1998. június 22-én került sor, pedig mint önálló vállalkozónak a jogviszonyával kapcsolatos jogaival, illetőleg kötelezettségeivel kapcsolatos jogszabályi előírásokat ismernie kellett volna. A Megyei Egészségbiztosítási Pénztárnak pedig a mulasztásra azonnal és nem közel 4 év elteltével kellett volna figyelmeztetni. A vizsgálat eredményeképpen megállapítottam, hogy az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott a Hajdú-Bihar Megyei Egészségbiztosítási Pénztár, amikor a panaszos vállalkozói tevékenysége megszűnésének bejelentését 4 éven át figyelmen kívül hagyva nem figyelmeztette a panaszost az igazolvány leadására.
Továbbá az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében védett tulajdonhoz való joggal összefüggésben is visszásságot okozott, hogy a Megyei Egészségbiztosítási Pénztár saját hibája miatt is bekövetkezett helyzetben minden következményt járulék-tartozás és késedelmi pótlék formájában a nehéz szociális helyzetben lévő panaszosra hárította.

Az alkotmányos jogok sérelmének megszüntetése érdekében ajánlásomban felkérem az APEH Elnökét, hogy az ügy összes körülményeire tekintettel

- vizsgálja meg az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény 82. § (1) bekezdés alapján a panaszos "tartozása" elengedésének lehetőségét, mivel annak megfizetése saját és gyermekei megélhetését súlyosan veszélyezteti, valamint

- rendelje el az adott ügy részletes vizsgálatát, az esetleges ügyintézői felelősséget a hasonló   esetek elkerülése érdekében.

Budapest, 2000. január 12.

Gönczöl Katalin