OBH 3498/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása 

Panaszosok beadványukban azt sérelmezték, hogy a szomszédjukkal szemben folyamatban volt birtokvédelmi eljárást  a kápolnásnyéki jegyző huzamos időn keresztül nem folytatta le.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) bekezdés  A Magyar Köztársaság  biztosítja  a tulajdonhoz való jogot
57. § (5) bekezdés  A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja. 
2. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban Ptk.)
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

A polgári törvénykönyv végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. tvr. (továbbiakban Ptké.) 
26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
 (2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV törvény (továbbiakban Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

Megállapított tényállás:

Eljárásom során mind a martonvásári, mind a kápolnásnyéki jegyzőtől tájékoztatást és az iratok megküldését  kértem. A válaszokból az alábbiakat állapítottam meg.
A panaszosok 1999. áprilisában birtokvédelmi kérelmet nyújtottak be a szomszédjukkal szemben az eljárásra illetékes martonvásári jegyzőhöz.  Arra kérték a hatóságot, hogy tiltsa el a szomszédját az ingatlanukon álló fűzfáról a szomszédos telekre hulló levelekkel együtt más szemét átdobálásától. A martonvásári jegyző elfogultsági kérelme alapján a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal Kápolnásnyék -Nadap Községek körjegyzőjét jelölte ki az eljárás lefolytatására. A panaszos júliusban ismételten előterjesztett egy birtokvédelmi kérelmet a szomszédja ellen a martonvásári jegyzőnek. Mivel egy hónap múlva sem kapott választ, a martonvásári polgármesternek nyújtotta be panaszát a jegyzői mulasztás miatt. A beadványokat t a helyi jegyző a kijelölt körjegyzőnek továbbította. A kijelölt hatóság július 8-án a birtoksértő, augusztus 2-án a panaszos ingatlanná tartott helyszíni szemlét, majd augusztus 4-én meghozta határozatát. A körjegyző kötelezte a birtoksértőt a birtokzavarás megszűntetésére és arra, hogy a jövőben tartózkodjon a birtokzavaró magatartástól és ne öntse át a szemetet a jövőben a panaszos telkére.

A vizsgálat megállapításai:

A martonvásári jegyző, figyelemmel arra, hogy a bejelentéssel érintett személy az önkormányzat alkalmazottja volt, kérte más hatóság kijelölését a birtokvédelmi eljárás lefolytatására. A  felettes hatóság által a birtokvédelmi eljárás lefolytatására kijelölt körjegyző bár a tényállást helyszíni szemlén tisztázta és meg is hozta elmarasztaló (kötelezést tartalmazó) határozatát, többszörösen túllépte az Áe. 15. § (1) bekezdésében előírt 30 napos ügyintézési határidőt. A helyszíni szemléket is több mint két hónappal az ügy hozzákerülése után tartotta meg, s érthetetlen módon a helyszínt  (szomszédos ingatlanokon) közel egy hónapos különbséggel tekintette meg. A birtoksértő elismerte a birtoksértő magatartást, feltételezhetően ezért nem tartott egyeztető tárgyalást a kérelmező és a panaszlott személy között. Figyelemmel arra, hogy a panaszos mindkét eljárást kezdeményező beadványa ugyanannak a személynek több alkalommal elkövetett birtoksértő magatartását sérelmezte, helyesen járt el a kijelölt jegyző, amikor a kérelmeket egy határozatban bírálta el.
Az Áe. 15. §-a értelmében az ügyintézési határidő általában 30 nap, ha jogszabály ennél rövidebb, vagy hosszabb határidőt nem állapít meg. A kijelölt jegyző ezt a határidőt jelentősen túllépte. Az jegyző eljárásával az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított a  tulajdonhoz, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságokozott, hiszen  megfosztotta  a panaszost a jogorvoslati jogától. Ezáltal sérült az Alkotmány 2. §. (12) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő  jogbiztonság követelménye is, és az ezzel szervesen összefüggő tisztességes eljárás követelménye is. A határozat meghozatalával azonban a kijelölt jegyző a megállapított visszásságot saját hatáskörében orvosolta.

Fentiek alapján a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.

Felkérem Kápolnásnyék-Nadap Községek körjegyzőjét, hogy a jövőbeni szabályos eljárások érdekében gondoskodjon hivatalában mind az anyagi-, mind az eljárásjogi szabályok, továbbá az ügyintézézi határidők  maradéktalan megtartásáról.

Budapest, 2000. március 23.

Dr. Polt Péter