OBH 3481/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	Panaszos képviseletében ügyvédje fordult hivatalomhoz.  Újabb panaszában ismételten az sérelmezte, hogy ügyfelét alkotmányos jogaival kapcsolatban sérelem érte, akkor amikor a volt NGKM jelenleg Gazdasági Minisztérium az ÁVÜ felkérésére a SENIOR Váci Kötöttárugyárral összefüggésben célvizsgálatot végzett.  A vizsgálat során a panaszost nem hallgatták meg, a vizsgálat eredményeként készült jelentéshez a panaszos észrevételt nem tehetett, és sérelmezte, hogy a minisztérium elzárkózott a jelentés felülvizsgálatától is.

Megállapított tényállás
	Panaszost 1990. december 13-án nevezték ki a SENIOR Váci Kötöttárugyár vezérigazgatójának.
1992. június 9-én az akkori ipari és kereskedelmi miniszter a vezérigazgatót felmentette, mert az 1990. évi VII. tv. 10. § (1) bekezdés e) pontja alapján az Állami Vagyonügynökség Igazgatótanácsa a SENIOR Váci Kötöttárugyárat 1992. június 1-ei hatállyal államigazgatási irányítás alá vonta.
Ennek során az ÁVÜ a vállalat élére teljes jogkörű vállalati biztost nevezett ki és ezért került sor a panaszos 1992. június 4-ei hatállyal történő felmentésére.
1992. júliusában az ÁVÜ vállalati biztosának felkérésére a minisztérium a SENIOR Váci Kötöttárugyár 1990-92. évek gazdasági helyzetének és perspektívájának célvizsgálatát végezte el.
Az 1992. augusztus 28-ai kísérőlevél, mellyel a jelentést a minisztérium megküldte a vállalati biztosnak, valamint az ÁVÜ-nek, azt tartalmazza, hogy a panaszos és a vállalat több vezetője a gyárra nézve hátrányos gazdasági kapcsolatban állt Kft - kel.  A vizsgálat eredményeként a minisztérium könyvvizsgáló kirendelését, kártérítési eljárást és indokolt esetben hűtlen kezelés címén bűnvádi eljárás kezdeményezését javasolta. 1993. július 8-án a Pest Megyei Rendőrkapitányság a nyomozás megszüntetéséről határozott 21/1993. bü. számon, mert hűtlen kezelés bűntettének elkövetése nem volt megállapítható.
1996. november 25-én a panaszos - volt vezérigazgató - levelet írt az akkori miniszterhez kérve a személyét ért sérelem orvoslását.  Ezt a kérelmét 1997. december 31-i levelében a minisztérium elutasította.  1998. március 12-én panaszos ismét a minisztériumhoz fordult jelezve, hogy változatlanul nem ért egyet a válaszlevélben leírtakkal, miután a készült jelentésben foglaltak nem helytállóak és a személyeskedést sem mellőzik.  Sérelmezte a panaszos, hogy vele nem folyt egyeztetés a vizsgálat alatt és  sérelmezte azt is, hogy a vállalati biztos nem tett az egész eljárás alatt említést arról, hogy a panaszos - vezérigazgató pozíció betöltésekor - szintén készített egy tanulmányt a vállalat átalakításával kapcsolatban.    Nem vitatta a panaszos azt, hogy a vállalat államigazgatási felügyelet alá vonása jogszerű-e vagy sem, de vitatta a vállalati biztos személyét.  A leírtakra tekintettel "erkölcsi, jogi és anyagi sérelmeinek" orvoslását kérte.
1998. június 2-án ezt az Ipari Kereskedelmi és Idegenforgalmi Minisztérium Ellenőrzési Főosztályának vezetője elutasította.
Ekkor panaszos ügyvédje fordult a minisztériumhoz, de az újabb vizsgálatot azért utasították el, mert az ÁVÜ saját hatáskörében tett a jelentés hatására további intézkedéseket és a minisztériumnak nincs lehetősége utólag a vizsgálati jelentésben foglaltakat módosítani.
Ezek után fordult a panaszos ügyvédje hivatalomhoz kérve azt, hogy a vizsgálati jegyzőkönyvbe foglalt megállapítások helyesbítése érdekében az iratokban foglaltak felülvizsgálata iránt intézkedjek, vagy abban az esetben, ha vizsgálatra nincs hatásköröm, úgy tegyem azt át az arra illetékes szervhez.
	2000. február 29-én panaszos ügyvédje személyesen jelent meg hivatalomban és a következőket adta elő:
-a panaszost nem hallgatták meg a vizsgálat során, nem volt lehetősége arra, hogy a későbbiek során véleményét elmondja,
- "irányított" a jelentés,
- "sem a büntetőjogilag sem államigazgatási szempontból nem állt meg az ügy ",
- úgy volt beállítva mintha a panaszos családja "szipolyozta" volna a vállalatot,
- panaszos nem kapott értesítést arról, hogy vizsgálat indult,
- a nyomozást végül megszüntették, tehát megdőlt a jelentésben szereplő állítás, miszerint hűtlen kezelés bűntettét követte volna el a panaszos.

Alkalmazott jogszabályok
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv.
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végzô szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetôleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetôségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetôség nincs számára biztosítva.
19. § (1) Az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat eredményérôl, illetve esetleges intézkedésérôl a beadványt tevôt értesíti.
(3) Az országgyűlési biztos a hatáskörébe nem tartozó ügyre vonatkozó beadványt - a beadványt tevô egyidejű értesítése mellett - az arra hatáskörrel rendelkezô szervhez átteszi.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erôk;
d) a rendôrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelezô érvénnyel eldöntô szerv.
•	Az állami vállalatokról szóló 1977. évi VI. tv. egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 33/1984. ( X.31.) MT rendelettel
Vt. 1. § Az állam gazdálkodási feladatainak ellátása végett állami vállalatokat és más állami gazdálkodó szervezeteket létesít és működtet.
Vt. 2. § (1) Az állami vállalat (a továbbiakban: vállalat) az állam erre feljogosított szervei által alapított olyan gazdálkodó szervezet, amely az állami tulajdonból rábízott vagyonnal e törvényben meghatározott módon és felelôsséggel önállóan gazdálkodik.
(2) A vállalat jogi személy.
Vt. 3. § (1) Az állam e törvényben és más jogszabályokban meghatározott módon irányítja és ellenôrzi a vállalat gazdálkodását.
Vt. 12. § (1) A vállalat általános vezetését ellátja:
a) a vállalati tanács vagy
b) a vállalat dolgozóinak közgyűlése vagy küldöttgyűlése (a továbbiakban együtt: a dolgozók közgyűlése) vagy
c) az igazgató.
(3) Ha a vállalat általános vezetését az igazgató látja el (a továbbiakban: államigazgatási felügyelet alatt álló vállalat), a vállalatot létesítô határozat elôírhatja az igazgató mellett működô igazgatótanács létrehozását.
Vt. 15. § Ha a vállalat általános vezetését vállalati tanács, illetôleg a dolgozók közgyűlése látja el, az igazgató megválasztásáról és felmentésérôl e testület dönt, államigazgatási felügyelet alatt álló vállalatnál pedig az igazgatót az alapító szerv nevezi ki és menti fel.
Vt. 30/A. § (1) Az állami felügyelet és irányítás formái:
c) államigazgatási felügyelet alatt álló vállalatok esetében felügyeleti irányítás és ellenôrzés,
Vt. 30/B. § Az alapító szerv jogosult
b) államigazgatási felügyelet alatt álló vállalat esetében az igazgató tekintetében kinevezési, felmentési és a külön jogszabályokban meghatározott munkáltatói jogok gyakorlására,
Vt. 31. § (1) A vállalat felügyeletét az alapító szerv látja el.
(2) Az alapító szerv a felügyelet keretében
a) gyakorolja a vállalat irányításával kapcsolatban e törvényben megállapított jogait, szervezi és ellenôrzi a kormányzati döntések végrehajtását;
b) átfogóan értékeli és ellenôrzi a vállalat tevékenységét;
c) elôsegíti a gazdaságfejlesztési célok és eszközök összhangját, a vállalat gazdálkodásának a belsô és külsô feltételekhez való rugalmas alkalmazkodását;
d) ellátja a vállalat igazgatója tekintetében a személyzeti feladatokat és elbírálja munkájukat;
e) ellátja az e törvényben és más jogszabályokban megállapított egyéb feladatokat.
(3) Az alapító szerv a külkereskedelmi tevékenység folytatására jogosult vállalatok külkereskedelmi tevékenységének értékelésénél a nemzetközi gazdasági kapcsolatok miniszterével egyetértésben jár el.
Vt. 34. § (1) Az alapító szerv vezetôje az államigazgatási felügyelet alatt álló vállalat igazgatóját feladatai ellátásától felfüggesztheti, ha a vállalat tevékenysége sérti vagy súlyosan veszélyezteti a népgazdasági célok megvalósulását. Ebben az esetben az alapító szerv a vállalathoz legfeljebb hat hónapi idôtartamra vállalati biztost rendel ki.
(2) A vállalati biztos a vállalatot az alapító szerv közvetlen irányítása és utasítása szerint vezeti.

A vizsgálat megállapításai
	Az elemzés először annak megállapítását célozta, hogy a panaszban foglaltakra van-e a hivatalnak hatásköre.
A hatáskör vizsgálatakor az országgyűlési biztosnak az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 16. §-ából  és 29. §-ából kell kiindulnia.  A 16. § alapján az országgyűlési biztosnak hatóság és közszolgáltató sérelmes eljárása, döntése, vagy éppen mulasztása miatt van lehetősége eljárni.  Ezért a hatáskör megállapítása során azt kellett vizsgálnom, hogy a jelenlegi Gazdasági Minisztérium jogelődje, az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium az ÁVÜ részére folytatott célvizsgálat során hatóságként járt-e el.  Ehhez megkerestem a gazdasági minisztert is annak érdekében, hogy adjon felvilágosítást az ilyen jellegű vizsgálatok jogi természetéről.
Az elemzés során megállapítottam, hogy a minisztérium a vizsgálat során nem hatóságként járt el.
A megállapításomat a következőkre alapoztam:  A vizsgálat során a minisztérium az állam tulajdonosi jogainak gyakorlása érdekében folytatta le vizsgálatot és nem hatóságként.  Az állam tulajdonosi döntéseinek körébe tartozik az is, ha egy állami vállalat élére vállalati biztost nevez ki.  Ennek során mint tulajdonosnak joga van gazdaságossági jellegű belső vizsgálatokat lefolytatni, és a vizsgálati jelentés tartalmát sem lehet felülvizsgáltatni.
Az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre olyan ügyekben vizsgálatot lefolytatni, amikor az állam tulajdonosi jogainak gyakorlása során - a korábban Ipari és Kereskedelmi Minisztérium által - egy állami vállalatnál ún. célszerűségi vizsgálatot folytat le, következésképpen nincsen hatásköre a vizsgálat tartalmát sem felülvizsgálni és annak érdekében intézkedéséket tenni.
	 panaszos képviseletében eljáró ügyvéd felkért arra is, amennyiben vizsgálatra nincs hatásköröm, úgy az illetékes szervhez tegyem át az ügyet.  Miután a beadvány a panaszos személyiségi jogával összefüggő kérdéseket érint ennek értelmében, aki személyiségi jogát sértve érzi a Ptk. 85. § (1) bekezdése alapján kizárólag személyesen kérhet jogorvoslatot a bíróságtól.  Másrészt önmagában a minisztérium által készített ellenőrzési jegyzőkönyv felülvizsgálatára jogosult hatóság nincs, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 19. § (3) bekezdése alapján az áttételi kötelezettség nem alkalmazható.  A perindítás kérdésében az ügyfélnek magának kell döntenie és közvetlenül bírósághoz fordulnia.  A személyiségi jogok megsértése miatt indult perben a bíróság nem magát a vállalatfelügyeleti ellenőrzést, hanem azt a tényt vizsgálja, hogy történt-e személyiségi jogi sérelem, vagy sem.
Ilyen értelemben a bíróság nem tekinthető olyan szervnek, amelyhez a beadványt az országgyűlési biztos köteles lenne átteni.

Budapest, 2000. november 26.

Gönczöl Katalin