OBH 3479/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

A szegedi panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy az ÁNTSZ városi és megyei intézete nem járult hozzá cukrászati tevékenysége kibővítéséhez. A panaszos igazságtalannak tartja, hogy egy másik szegedi cukrászda működése miatt, ahol az álmennyezet fölött szennyvízcső található, az ÁNTSZ nem emelt kifogást. Úgy érzi, hogy az ÁNTSZ csak vele szemben érvényesíti a vonatkozó jogszabályt.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, az 57. § (5) bekezdésében rögzített tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a 70/A. §-a szerinti hátrányos megkülönböztetés tilama érintettsége folytán vizsgálatot indítottam.

Eljárásom során megkerestem az ÁNTSZ Csongrád Megyei Intézetének tiszti főorvosát, akitől az ügy előzményeiről és jelenlegi állásáról kértem tájékoztatást.

A megállapított tényállás

A panaszos, illetve az ÁNTSZ Csongrád Megyei Intézetének tiszti főorvosa által rendelkezésemre bocsátott iratok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg.

A panaszos 1979-ben kapott engedélyt marcipánból tortadísz készítésére. 1993. július 28-án azzal a kéréssel fordult az ÁNTSZ Szeged Városi Intézetéhez, hogy tortadísz készítő műhelyében - a tortadíszek készítése mellett - linzertészták, rétesek, pogácsák és torták készítését is engedélyezzék részére. A Városi Intézet a kérelmet elutasította, mert a termékbővítéshez a tárgyi feltételek nem voltak biztosítottak.

1994. április 13-án a panaszos újabb kérelmet terjesztett elő a Városi Intézethez, melyben napi 10 db 20 szeletes torta és 50 db mignon készítésének engedélyezését kérte a műhelyben úgy, hogy készen vásárolt tortalapokat töltene meg tojás felhasználása nélküli krémekkel. A Városi Intézet ehhez ideiglenes jelleggel járult hozzá a műhely kis alapterületére hivatkozva azzal, hogy a termékek forgalmazását kiadó ablakon keresztül végezheti.

1994. augusztus 19-én a panaszos országgyűlési képviselőjének írt levelében azt sérelmezte, hogy a Városi Intézet csak kész tortalapok töltését engedélyezte, majd az Országos Tiszti Főorvosnak írt levelében azt kifogásolta, hogy az ÁNTSZ nem járul hozzá süteménykészítő tevékenység folytatásához.
A Csongrád Megyei Intézet Tisztiorvosa 1994. október 5-én az alábbi megállapításokat tette:
- az egység az utcáról közvetlenül szélfogó előtér nélkül nyílik,
- az alapanyagok és a késztermék szállítása, valamint a személyi közlekedés közös bejáraton történik, amely káros kereszteződést jelent,
- egy helyiségben végzik a napi gyártáshoz szükséges nyersanyagok, göngyölegek tárolását, az előkészítést, feldolgozást és készáru tárolást,
- a műhely alapterülete nagyon kicsi, az egyes munkafázisokat egymástól térbelileg elkülöníteni lehetetlen pl. a mosogató mellett elhelyezett regálon tárolják a késztermékeket,
- a feldolgozó helyiséghez a raktárhelyiség nem kapcsolódik, mivel az a társasházi közlekedő folyosóról nyílik, melyet a ház lakói is használnak,
- a raktárban a 3 fő dolgozó részére egy öltöző szekrény áll csak rendelkezésre, zuhanyozót nem alakítottak ki,
- a közlekedő folyosóról nyílik az előtér nélküli WC helyiség is.
Az összefoglaló véleményben szerepel az a megállapítás, hogy ez a telephely a szükséges higiéniai változtatásokat elvégezve sem lesz alkalmas a tevékenység bővítésére. A profilbővítés kérése a megyei tisztiorvos álláspontja szerint higiéniai, műszaki, technológiai szempontból megalapozatlan.

1998. november 11-én a panaszos a Csongrád Megyei Intézethez benyújtott kérelmében ismételten a sütemény készítés engedélyezését kérte a tortadísz készítő műhelyében. Kérelméhez ugyanazt a technológiai leírást mellékelte, amelyet 1993. július 28-án már benyújtott úgy, hogy a gépelt dátumot kézírással átjavította. A Városi Tisztifőorvos a kérelmet 1998. november 24-én elutasította.

1999. március 8-án újabb kérelmet adott be a panaszos a Városi Intézethez, melyben a tortadísz készítése mellett süteménykészítés engedélyezését kérte. A kérelmet a Városi Intézet közegészségügyi kifogások miatt elutasította, a cukrászsütemények készítéséhez nem járult hozzá. Az 1999. április 14-én kelt határozat indokolása szerint a tervezett technológiát a legmodernebb cukrászati gépek esetleges beszerzése esetén sem lehet ilyen kis alapterületen megvalósítani. Egyetlen helyiség áll rendelkezésre az előkészítés, gyártás, eszközmosogatás és készáru tárolás elvégzéséhez. Az egyes munkafázisokat a kis alapterület miatt egymástól lehetetlen térbelileg elkülöníteni. A raktárhelyiség egyben a dolgozók öltöző helyisége is, illetve ebből választották le a tojásmosó helyiséget. A műhely és a raktár közötti közlekedőből nyílik az előtér nélküli személyzeti WC. 

A határozatot a panaszos törvényes határidőn belül megfellebbezte, az első fokú határozatot az ÁNTSZ Csongrád Megyei Intézete 1999. május 26-án helybenhagyta.

A panaszos jelezte, hogy egy másik szegedi cukrászdában nincsenek meg az üzemelés közegészségügyi feltételei. Emiatt a Megyei Intézet munkatársai 1999. november 11-én ellenőrzést tartottak a "Kati" cukrászdában, melynek során közegészségügyi hiányosságot nem állapítottak meg. Az álmennyezetek miatt nem volt megállapítható, hogy a cukrászműhelyben milyen vezetékek futnak, ezért a Városi Intézet a cukrászda üzemeltetőjét felszólította, hogy műszaki szakértő által készített szakvéleményt nyújtson be az álmennyezetek fölött futó vezetékek pontosítására.

Az 1999 novemberében benyújtott műszaki szakvélemény szerint a cukrászműhely 5 technológiai helyisége közül a befejező műhelyben az álmennyezet fölött egy vízszintes elhúzású szennyvízcső található, amely egy függőleges csatornában folytatódik. A vezeték forrcső, hegesztett kötésekkel és gyári ívekkel szakszerűen alakították ki, állaga megfelelő.
Az ÁNTSZ Városi Intézete 1999. december 9-én kelt határozatában elrendelte az álmennyezet fölött található vízszintes irányú csatornavezeték függőleges irányú szakaszának mechanikai sérülés elleni védelmét.

Az ügy jogszabályi háttere

Az élelmiszerekről szóló 1995. évi XC. törvény 3. § (1) bekezdése kimondja, hogy élelmiszer-előállító hely kizárólag ott létesíthető, ahol a dolgozók, a termékek, valamint a környezet védelméről gondoskodnak, továbbá ahol a helyiség és az alkalmazott gépek, eszközök, berendezések működésével kapcsolatos építészeti, műszaki, technológiai, környezetvédelmi, közegészségügyi, állategészségügyi és élelmiszer-higiéniai feltételek biztosítottak.

Az étkeztetéssel kapcsolatos közegészségügyi szabályokról szóló 9/1985. (X.23.) EüM-BkM együttes rendelet 1. § a) pontja szerint a rendelet hatálya kiterjed a nem élelmiszeripari terméknek minősülő étel, ital és cukrászati készítmény közfogyasztásra történő előállítására, tárolására, szállítására, feldolgozására, valamint a vendéglátás és minden más étkeztetési forma keretében történő forgalomba hozatalára, a magánháztartásban, nem kereskedelmi céllal folytatott étkeztetés kivételével.

A rendelet „Az étkeztetés közegészségügyi szabályzata" című melléklete az általános rendelkezések 2. pontjában így szól: A létesítmény helyiségei úgy kapcsolódjanak egymáshoz, hogy a nyersanyag és az étel útja ne keresztezze egymást.
A 4. pont szerint: A létesítmény tevékenységi körének, kapacitásának, alkalmazott technológiájának megfelelően elegendő számú és nagyságú, megfelelő alapterületű raktározó, előkészítő, feldolgozó és kiszolgáló helyiséget, valamint a kiegészítő helyiségeket (mosogató, hulladéktároló stb.) kell biztosítani. Ezek rendeltetésszerű használatáról gondoskodni kell.

Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az 57. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.

70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

A vizsgálat megállapításai

Az országgyűlési biztosnak eljárása során vizsgálnia kellett, hogy jogszerűen járt-e el az ÁNTSZ Szeged Városi és Csongrád Megyei Intézete, amikor nem járult hozzá, hogy a panaszos cukrászsüteményeket is készítsen a marcipán-tortadísz készítő műhelyében, továbbá vizsgálnia kellett azt is, hogy a hatóság egyenlőként kezeli-e az ügyfeleket; a panaszos álláspontja szerint ugyanis egy másik szegedi cukrászüzem működését az ÁNTSZ közegészségügyi hiányosságok ellenére sem kifogásolja.

1. A panaszos marcipán-tortadísz készítő tevékenységét egy kis alapterületű műhelyben végzi, melyet helyhiány és anyagi körülményei miatt bővíteni nem tud. Egyetlen helyiség áll rendelkezésre az egyes munkafázisok (előkészítés, gyártás, eszközmosogatás és készáru tárolás) elvégzésére, így azok térbeli elkülönítése nem lehetséges. A panaszos műhelyében meglévő körülmények nem felelnek meg az étkeztetéssel kapcsolatos közegészségügyi szabályokról szóló 9/1985. (X.23.) EüM-BkM együttes rendelet előírásainak, ezért a Tisztiorvosi Szolgálat első- és másodfokon eljáró szervének határozata megalapozott.

2. A panaszos hátrányos megkülönböztetésnek tekinti, hogy miközben kérelmét közegészségügyi hiányosságokra tekintettel elutasítják, a "Kati" cukrászda meglévő hiányosságai ellenére működhet.

"Alkotmányellenes megkülönböztetés csak összehasonlítható jogosultak vagy kötelezettek között vethető fel." állapította meg az Alkotmánybíróság 4/1993. (II.12) AB. határozatában.

A "Kati" cukrászdában végzett ellenőrzés a működéssel kapcsolatban közegészségügyi hiányosságot nem tárt fel. A műszaki szakvélemény ismeretében került sor a csatornavezeték függőleges irányú szakasza mechanikai sérülés elleni védelmének elrendelésére.

A hátrányos megkülönböztetés tilalmának követelményébe ütközne, ha a hasonló körülmények között működő cukrászdák közül csak az egyik esne közegészségügyi kifogás alá, miközben a másik zavartalanul működhetne. A konkrét esetben azonban a panaszos műhelye és a "Kati" cukrászda közegészségügyi szempontból figyelembe veendő körülményei eltérnek egymástól: a panaszos műhelyében a fentebb már leírt hiányosságok észlelhetők, míg a "Kati" cukrászdában az ellenőrzés működéssel összefüggő hiányosságokat nem tárt fel, emiatt hátrányos megkülönböztetés sem állapítható meg.

Összességében tehát az érintett hatóságok eljárásával kapcsolatban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság nem merült fel, ezért eljárásomat befejeztem.

Budapest, 2000. február 14.

Gönczöl Katalin