OBH 3464/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

Beadványában a panaszos azt sérelmezte, hogy gyermeke sikeres felvételi vizsgája ellenére nem kezdheti meg tanulmányait a debreceni Tóth Árpád Gimnáziumban. Beadványában kifogásolta azt is, hogy a felvételi eljárás során gyermeke helyett olyan tanulót részesítettek előnyben, aki 1999. január 1-től el kívánja hagyni az oktatási intézményt.

Figyelemmel arra, hogy a beadványban írtak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének érvényesülésével, a panaszhoz való, valamint a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, az ügyben a vizsgálatot 1999. december 22-én megindítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (4) bekezdése alapján, mint fenntartót felkértem Debrecen MJ Város jegyzőjét, hogy az üggyel kapcsolatos érdemi álláspontjáról adjon tájékoztatást.

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jog érvényesülését vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti

3. Az Alkotmány 64. §-a szerint a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A ügy jogszabályi háttere és a vizsgálat megállapításai

A fenntartótól kapott tájékoztatás szerint a panaszos által hivatkozott, előnyben részesített tanuló továbbtanulási lapján 1999. februárjában a Tóth Árpád Gimnázium biológia-kémia tagozatát jelölte meg. A tanuló 5.00 átlageredmény mellett valamennyi tantárgyból dicsérettel rendelkezett. Az iskola által tartott felvételi eljárás során biológia és kémia tantárgyakból írásbeli és szóbeli teljesítményéra 86, 100, illetve 90 és 98 pontos értékelést kapott.

A panaszos gyermeke továbbtanulási lapján szintén a jelzett gimnázium biológia-kémia tagozatát jelölte meg. A tanuló 4,56 átlageredménnyel és tantárgyi dicséretek megjelölése nélkül kérte felvételét az iskolába. A felvételi eljárás során biológia és kémia tantárgyakból írásbeli és szóbeli teljesítménye 78, 100 illetve 94 és 95 pont volt.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kot.) 42. § (1) bekezdése szerint az iskola - e törvényben foglalt kivétellel - meghatározhatja a tanulói jogviszony létesítésének tanulmányi feltételeit (a továbbiakban: felvételi követelmények). Az iskola a felvételi követelményeket a felvételi tájékoztatóban, a tanév rendjében meghatározott időben köteles nyilvánosságra hozni. Ha az iskola felvételi vizsgát tart, a felvételi vizsgát az iskola pedagógusaiból álló bizottság előtt kell letenni. A bizottság tagjait az igazgató bízza meg. Felvételi vizsga a tanév rendjében meghatározott körben és módon szervezhető.

A Kot. 66. § (1) bekezdése értelmében a tanuló (magántanuló) az iskolával tanulói jogviszonyban áll. A tanulói jogviszony felvétel vagy átvétel útján keletkezik. A felvétel és az átvétel jelentkezés alapján történik. A felvételről vagy átvételről az iskola igazgatója dönt a 42. § (1)-(2) bekezdésében és a 46-47. §-ban meghatározottak alapján.

A debreceni Tóth Árpád Gimnázium biológia, valamint biológia-kémia tagozata országos beiskolázású, ezért a tagozatokra jelentkezők száma nagyságrendekkel haladja meg az azokra felvehetőkét. A tanulók felvételi eljárás során nyújtott teljesítménye alapján, valamint a Kot.-ban biztosított jogánál fogva az iskola igazgatója jogszerű döntést hozott. Megjegyezni kívánom, hogy a gimnázium igazgatójának döntése során figyelemmel kellett lennie a Kot. 3. számú mellékletében rögzített osztály- és csoport létszámhatárokra, valamint a tanórai és tanórán kívüli foglalkozások szervezésének rendjére. Ezek értelmében az iskola 11-13. évfolyamán az osztályok létszáma nem haladhatja meg a 35 főt. A jegyző által adott tájékoztatás kitért arra is, hogy a panaszos szerint előnyben részesített tanuló tanulói jogviszonya nem szűnt meg, iskolaváltoztatási szándéka nem volt, nincs és a jövőben sem lesz.

A Kot. 83. § (2) bekezdése alapján, amely szerint a tanuló, a szülő, az óvoda, az iskola, a kollégium döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) ellen - a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül - a gyermek, tanuló érdekében eljárást indíthat, felülbírálati kérelmet nyújtott be Debrecen MJ Város jegyzőjéhez, aki másodfokú döntésével helybenhagyta az iskola igazgatójának a tanulót helyhiány miatti elutasító döntését.

A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az ügyben nem sérült a panaszos panasz előterjesztéséhez fűződő és a jogorvoslathoz való alkotmányos emberi joga. Az iskola fenntartójához intézett felülbírálati kérelmet az arra illetékes megvizsgálta, illetve megvizsgáltatta, elmaradt vagy megalapozatlan intézkedést nem észleltem az ügyben. Nem állapítottam meg az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvényben megjelölt és az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb visszásságot sem. Ezért a vizsgálatot ajánlás nélkül befejeztem.

Budapest, 2000. március 9.

Dr. Polt Péter