OBH 3373/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a panaszos arról adott tájékoztatást, hogy a szombathelyi Gépipari és Informatikai Műszaki Szakközépiskola II/a osztályában tanuló diákok túlnyomó többsége - köztük gyermeke is - a tanév vége előtt bukásra állt. A beadvány szerint ennek tényét 1999. április 29-én rendkívüli szülői értekezlet keretében közölték a szülőkkel. A panaszos sérelmezi, hogy a várható bukásokról való tájékoztatás nem volt teljes körű, mert az nem terjedt ki arra a lehetőségre, amelyet a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 11. § (1) bekezdésének o.) pontjában rögzít, miszerint a tanuló joga különösen, hogy kérelmére - jogszabályban meghatározott eljárás szerint - független vizsgabizottság előtt adjon számot tudásáról.

Az ügyben a vizsgálatot 1999. augusztus 26-án megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésére hivatkozva, felkértem Szombathely MJ Város jegyzőjét, mint fenntartót az ügy valamennyi vonatkozását érintő tényfeltáró vizsgálat lefolytatására, különös figyelemmel arra, hogy az iskola igazgatója a tőle elvárható gondossággal és körültekintéssel kezelte-e az ügyet, megfelelő intézkedéseket tett-e és azok valóban megfeleltek-e a vonatkozó jogszabályok rendelkezésének.

Az érintett alkotmányos jogok

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

3. Az Alkotmány 64. §-a szerint a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Az ügy jogszabályi háttere és a vizsgálat megállapításai

A közoktatásról szóló  1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot) 11. § (1) bekezdésének o) pontja értelmében a tanuló joga különösen, hogy kérelmére - jogszabályban meghatározott eljárás szerint - független vizsgabizottság előtt adjon számot tudásáról;

A Köot. 83. § (1) bekezdés szerint a nevelési-oktatási intézmény a gyermekkel, a tanulóval kapcsolatos döntéseit - jogszabályban meghatározott esetben és formában - írásban közli a tanulóval, illetve a szülővel.

A tanuló, a szülő, az óvoda, az iskola, a kollégium döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) ellen - a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül - a gyermek, tanuló érdekében eljárást indíthat, kivéve a magatartás, a szorgalom, valamint a tanulmányok értékelését és minősítését. Eljárás indítható a magatartás, szorgalom és a tanulmányok minősítése ellen is, ha a minősítés nem az iskola által alkalmazott helyi tantervben meghatározottak alapján történt, illetve a minősítéssel összefüggő eljárás jogszabályba vagy a tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezésekbe ütközik.

E jogszabályhely (3) bekezdése értelmében az eljárást megindító kérelem, ha
a) egyéni érdeksérelemre hivatkozással nyújtják be, felülbírálati kérelem;
b) jogszabálysértésre hivatkozással nyújtják be, törvényességi kérelem.

A (4) bekezdés szerint a fenntartó képviselője jár el, és hoz másodfokú döntést
a) a törvényességi kérelem; továbbá
b) az óvodai felvételekkel és az óvodából való kizárással, a tanulói jogviszony, valamint a kollégiumi tagsági viszony létesítésével, megszüntetésével, a tanulói fegyelmi ügyekkel kapcsolatban benyújtott felülbírálati kérelem tekintetében.

Az (5) bekezdés rögzíti: A felülbírálati kérelmet - a (4) bekezdésben felsorolt felülbírálati kérelmek kivételével - az iskolaszék, illetve, ha ilyen nem működik, a nevelőtestület tagjaiból álló, legalább három tagú bizottság vizsgálja meg. A vizsgálat eredményeképpen az iskolaszék, illetve a bizottság
a) a felülbírálati kérelmet elutasítja;
b) a döntés elmulasztóját döntéshozatalra utasítja;
c) a hozott döntést megsemmisíti, és a döntéshozót új döntés meghozatalára utasítja.

A tanuló, a szülő a fenntartónak a törvényességi kérelem, továbbá - a 76. § (2) bekezdésének a)-b) pontjában és a 76. § (5) bekezdésének a)-b) pontjában meghatározott fegyelmi ügyek kivételével - a felülbírálati kérelem tárgyában hozott döntésének bírósági felülvizsgálatát kérheti, a közléstől számított harminc napon belül, jogszabálysértésre és tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezésekbe ütközésre hivatkozással.

A rendelkezés (8) bekezdése értelmében a nevelési-oktatási intézmény döntése jogerős, ha a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem nyújtottak be eljárást megindító kérelmet, vagy az eljárást megindító kérelem benyújtásáról lemondtak. A másodfokú döntés a közléssel válik jogerőssé. A közlésre az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. A jogerős döntés végrehajtható, kivéve, ha bírósági felülvizsgálatát kérték. A másodfokú döntés azonnali végrehajtását rendelheti el a döntéshozó, ha azt a nevelési-oktatási intézménybe járó többi tanuló nyomós érdeke indokolja.

A Köot. 19. § (7) bekezdésének f.) pontja szerint a pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása. Ezzel összefüggésben kötelessége különösen, hogy a szülőket és a tanulókat az őket érintő kérdésekről rendszeresen tájékoztassa, a szülőt figyelmeztesse, ha gyermeke jogainak megóvása vagy fejlődésének elősegítése érdekében intézkedést tart szükségesnek.
A Köot. 70. § (4) bekezdése értelmében az egyes tanulók év végi osztályzatát a nevelőtestület osztályozó értekezleten áttekinti, és a pedagógus, illetve az osztályfőnök által megállapított osztályzatok alapján dönt a tanuló magasabb évfolyamba lépéséről. Abban az esetben, ha az év végi osztályzat a tanuló hátrányára lényegesen eltér a tanítási év közben adott érdemjegyek átlagától, a nevelőtestület felhívja az érdekelt pedagógust, hogy adjon tájékoztatást ennek okáról, és indokolt esetben változtassa meg döntését. Ha a pedagógus nem változtatja meg döntését, és a nevelőtestület ennek indokaival nem ért egyet, az osztályzatot az évközi érdemjegyek alapján a tanuló javára módosítja.

A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 22. § (1) bekezdése szerint a független vizsgabizottság előtt letehető tanulmányok alatti vizsgát az Országos Közoktatási Szolgáltató Iroda, szakmai elméleti és szakmai gyakorlati tantárgyak esetén pedig a szakképesítésért felelős miniszter által kijelölt intézmény (a továbbiakban az Országos Közoktatási Szolgáltató Iroda és a miniszter által kijelölt intézmény együtt: vizsgáztatásra kijelölt intézmény) szervezi.

A tanuló - kiskorú tanuló szülője aláírásával - a félév, illetve a szorgalmi idő utolsó napját megelőző harmincadik napig, a 20. § (6) bekezdésében meghatározott esetben az engedély megadását követő három napon belül jelentheti be, ha osztályzatának megállapítása céljából független vizsgabizottság előtt kíván számot adni tudásáról. A bejelentésben meg kell jelölni, hogy milyen tantárgyból kíván vizsgát tenni. Az iskola igazgatója a bejelentést öt napon belül továbbítja a vizsgáztatásra kijelölt intézménynek, amelyik az első félév, illetve a szorgalmi idő utolsó hetében szervezi meg a vizsgát.

A jogszabályhely (3) bekezdése értelmében a tanuló - kiskorú tanuló esetén a szülő aláírásával - a bizonyítvány átvételét követő tizenöt napon belül kérheti, hogy javítóvizsgát független vizsgabizottság előtt tehessen. Az iskola a kérelmet hét napon belül továbbítja a vizsgáztatásra kijelölt intézménynek.

Az általam kért és a jegyző által elrendelt vizsgálat, továbbá a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítható, hogy az iskola igazgatója a II/A. osztály tanulmányi eredményének hanyatlása valamint az osztályfőnök évközi távozása miatt a problémák megbeszélése, a kialakult helyzet mielőbbi orvoslása érdekében 1999. április 28-án rendkívüli szülői értekezletet hívott össze. Az igazgató a megbeszélésen arról tájékoztatta a szülőket, hogy az iskola vezetése lehetőséget lát az érdemjegyek évközi javítására, egyben felkérte a diákokat,  a szülőket és az osztályt tanító pedagógusokat, hogy a tanév hátralévő idejében mindent tegyenek meg a megfelelő érdemjegyek megszerzése érdekében. A kapott tájékoztatás szerint az értekezleten jelenlévő szülők nem kérdőjelezték meg a tanulók egyes tantárgyakból kapott érdemjegyeinek jogosságát.

1999. június 11-én a panaszos levelet intézett az iskola igazgatójához amelyben felkérte, őt arra, hogy gyermeke német nyelv tantárgyból várható bukását akadályozza meg. Kérését azzal indokolta, hogy két német szaktanár egymástól függetlenül közepesre értékelte a tanuló felkészültségét. Az igazgató 1999. június 22-én keltezett válaszlevelében arról tájékoztatta a szülőt, hogy kérésének - hivatkozva a Köot. 70. 0 (4) bekezdésére - nem áll módjában eleget tenni., és egyben - a tanévből hátralévő időre figyelemmel - tájékoztatta a szülőt arról, hogy a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 22. §-ának (3) bekezdése értelmében a tanuló - kiskorú tanuló esetén a szülő aláírásával - a bizonyítvány átvételét követő tizenöt napon belül kérheti, hogy javítóvizsgát független vizsgabizottság előtt tehessen.
A panaszos 1999. június 23-án kelt levelében közölte az intézmény vezetőjével, hogy őt illetve a tantestület néhány tagját alkalmatlannak tartja feladatának ellátására. A panaszos és gyermeke 1999. július 2-án, levélben jelentette be az iskola igazgatójának, hogy német nyelv tantárgyból történő javítóvizsgáját független vizsgabizottság előtt kívánja letenni. Az iskola igazgatója 1999. július 8-án kelt válaszlevelében tájékoztatta a szülőt és a tanulót, hogy kérelmét az iskola kísérő levelével együtt eljuttatta a független vizsgabizottság előtti javítóvizsga megszervezésére hivatott Országos Közoktatási Szolgáltató Irodához. A fenntartótól kapott tájékoztatás kitért arra is, hogy a tanuló a független vizsgabizottság előtt 1999. augusztus 27-én sikeres javítóvizsgát tett. A panaszos, gyermekét 1999. augusztus 30-án a szentgotthárdi Vörösmarty Gimnáziumba íratta át.

A szülő iskolához eljuttatott levelei, illetve a panaszos Interneten megjelent írásban foglaltak alapján - tekintettel azok egyéni érdeksérelmet jelző tartalmára - 1999. augusztus 16-án rendkívüli ülést tartott az intézmény iskolaszéke. Az iskolaszék tagjai az ügyben keletkezett valamennyi dokumentumot áttanulmányozták. Meghallgatták a diákokat tanító német szaktanárokat, a szülők és az iskolai diákönkormányzat képviselőit, továbbá megismerték az iskola vezetése által készített összefoglalót is. A panaszos és gyermeke meghallgatására azért nem került sor, mert meghívásuk során jelezték, hogy az iskolaszék ülésén nem tudnak részt venni. Az iskolaszék a rendelkezésére álló dokumentumok, az ülésen elhangzottak figyelembevételével a felülbírálati kérelmet elutasította.

Az ügyben nem sérült a panaszos panasz előterjesztéséhez fűződő és a jogorvoslathoz való alkotmányos emberi joga. Az iskola vezetéséhez, a fenntartóhoz intézett beadványokat az arra illetékesek megvizsgálták, illetve megvizsgáltatták, a tőlük elvárható intézkedéseket megtették. Elmaradt vagy megalapozatlan intézkedést nem észleltem az ügyben. Nem állapítottam meg az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvényben megjelölt és az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos emberi jogokkal összefüggő visszásságot sem. Ezért a vizsgálatot ajánlás nélkül befejeztem.

Budapest, 1999. szeptember 21.

Dr. Polt Péter