OBH 3329/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos beadványában sérelmezte a Szarvasi Városi Bíróság gyermek-elhelyezési perben elhúzódó eljárását, és a Békés Megyei Rendőr-főkapitányság gyermekbántalmazással kapcsolatos feljelentés során nyomozást megszüntető határozatát. A panaszos fia édesanyja beadványát kiegészítette azzal, hogy a Szolnoki Igazságügyi Orvosszakértői Intézet a rendőrség által kért szakvéleményt csak hosszú idő múlva készítette el. 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese 2000. február 29. kelt levelében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  ( a továbbiakban: Obtv )  17. § (4) bekezdése alapján a megyei rendőr- főkapitányság nyomozást megszüntető határozata ellen benyújtott panaszát - mivel a sérelmezett jogerős határozat közlése és a panasz benyújtása között több mint egy év telt el - hatáskör hiányában elutasította.
	Az Obtv. 29. § (1) bekezdésének f) pontja alapján az országgyűlési biztos a bíróságok tevékenységét nem vizsgálhatja, ezért az általános helyettes a panaszos Szarvasi Városi Bíróság elhúzódó eljárásával kapcsolatos panaszát is elutasította.
	A Szolnoki Igazságügyi Orvostani Intézet késedelmes szakvéleményével kapcsolatos panaszt - mivel az intézmény szakértői szerv és nem szakhatóság  - az általános helyettes hatáskör hiányában ugyancsak elutasította. Ugyanekkor tájékoztatta a panaszost, hogy az Obtv. 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a szarvasi gyámhivatal és a szarvasi rendőrkapitányság eljárásának vizsgálatára hivatalból vizsgálatot indított. A Békés Megyei Gyámhivatal vezetőjét felkérte arra, hogy a szarvasi gyámhivatal gyermekek védelme érdekében kifejtett tevékenységét vizsgálja ki, egyben küldje meg a gyámhivatal rendelkezésére álló iratok másolatát. Vizsgálatra kérte fel a Békés Megyei rendőr-főkapitányság vezetőjét is. Tájékoztatást kért a Szarvasi Városi Bíróságtól arról, hogy a panaszos unokái ügyében van- e folyamatban gyermek-elhelyezési per? 

A megállapított tényállás
	A panaszos fia ( a továbbiakban: K. J. ) 1985-ben élettársi kapcsolatot létesített. Élettársa akkor még házasságban élt, élettársához házasságából származó fiával költözött.  K. J.-vel való élettársi kapcsolatából két leánygyermeke született. Az idősebbik születésekor az anya házasságban élt, ezért a gyermeket a férj vezetéknevére anyakönyvezték. A kisebbik, fogyatékosan született gyermekre K. J. teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatot tett. Az asszony válása után a házasságából származó gyermeket az anyánál helyezte el a bíróság. Az anya 1992-ben elhagyta K. J.-t, Szabadkígyósra költözött édesanyjához. Mindhárom gyermeket magával vitte és új élettársi kapcsolatot létesített. K. J. ezt követően gyermekeivel kapcsolatot nem tartott, gyermektartásdíjat nem fizetett, a gyermekek nála való elhelyezését nem kérte, a nagyobbik gyermek vonatkozásában az apaság vélelmének megdöntését csak 1998-ban kezdeményezte.  
	1995-ben az anya akkori lakóhelye szerint illetékes gyámhatóság a kisebbik gyermeket bántalmazás miatt ideiglenes hatállyal gyermekotthonba utalta. A határozatot K. J. is megkapta. Kiskorú veszélyeztetésének alapos gyanúja miatt az anyai nagyszülő volt a gyanúsított. Az eljárást bizonyítottság hiányában a rendőrség megszüntette. A gyermek anyja, élettársa és a kiskorú gyermekek elköltöztek abból a házból, ahol a nagyszülővel egy háztartásban éltek. A gyámhatóság az anya kérelmére a bántalmazott gyermek ideiglenes hatályú beutalását megszüntette, a gyermeket az anya és élettársa háztartásába helyezte vissza. A határozatot K. J. nem fellebbezte meg, nem kérte a gyermek nála való elhelyezését.
	A család Békésszentandrásra költözött. 1995 novemberében az iskola igazgatója jelezte a jegyzőnek, hogy a két idősebb gyermeken bántalmazás nyomait látták. A jegyző a szülőket feljelentette. A Szarvasi Rendőrkapitányság bűnügyi osztálya a kiskorú veszélyeztetésének alapos gyanúja miatt indult nyomozást megtagadta, mivel " a feljelentés kiegészítése során olyan adat nem merült fel, miszerint a szülők a kiskorúak nevelése terén olyan súlyos kötelességszegést követtek volna el, mellyel a gyermekek fejlődését veszélyeztették volna. " Az iskola dolgozói a feljelentést követően fokozottan figyeltek a gyermekekre, bántalmazás nyomait a szülőkkel való beszélgetés után már nem láttak a gyermeken.
	A békésszentandrási jegyző 1998 márciusában a két idősebb gyermeket védelembe vette. A védelembe vétel oka a gyermekek rossz tanulmányi eredménye, az egyik gyermek csavargásai, kisebb lopásai voltak. A határozatban a jegyző kötelezte a szülőket arra, hogy a gyermekek hétfőtől péntekig 7-18 óra között az iskola területén tartózkodjanak. A Békés Megyei gyámhivatal vizsgálata során megállapította, hogy a védelembe vétel jogszerű volt, hiányosságként állapította meg, hogy a határozat nem rendelkezett a gondozási- nevelési terv elkészítéséről. A fogyatékos gyermek védelembe vételéről a jegyző nem rendelkezett. Az egyik védelembe vett gyermek vér szerinti apjának, K. J.- nak a szülői felügyeleti joga élt, de a védelembe vételi határozatot nem postázták neki. 
	K. J. 1998. júniusában felkereste a békésszentandrási polgármesteri hivatalt ahol jegyzőkönyvbe mondta, hogy a továbbiakban kapcsolatot kíván tartani gyermekeivel. A jegyzőkönyv szerint megdöbbentette, az hogy gyermekei bántalmazásáról értesült, kérte az ügyintézőt, hogy fokozottan figyeljenek gyermekeire, ha ismét bántalmaznák őket azonnali hatállyal utalják a gyermekeket gyermekotthonba. Ugyanekkor ígéretet tett arra, hogy a bíróságon kéri a gyermekek nála való elhelyezését. Jelezte, hogy a legidősebb gyermek vér szerinti apját is értesíti az eseményekről. A következő héten mindkét vér szerinti apa megjelent Szarvas Város Gyámhivatalánál. Bejelentették, hogy a Szarvasi Városi Bíróságon keresetet nyújtottak be gyermekeik náluk való elhelyezése iránt, illetve az élettári kapcsolatból származó gyermek esetében a volt férj kérte apasága vélelmének megdöntését. A bíróság döntéséig mindkét apa kérte, hogy vér szerinti gyermekeiket ideiglenesen náluk helyezze el a gyámhivatal.
	Az apák kérelme után a szarvasi gyámhivatal megkereste a gyermekek lakóhelye szerint illetékes békésszentandrási gyámhatóságot, a gyermekorvost, a gyermekek iskoláját, az apák lakóhelyéről környezettanulmányt kért. A gyermeket nevelő anya és korábbi élettársa, ekkor már férje ellen nem tudtak olyan bizonyítékokat felhozni, amely a kiskorúak családból való azonnali kiemelését indokolta volna. A házaspárnak ekkor már két közös gyermeke is volt. A bizonyítási eljárás során a gyámhivatal megállapította, hogy az apák körülményi a gyermekek nevelésére megfelelőek, de az ideiglenes elhelyezés törvényi feltételei nem állnak fenn, ezért kérelmüket elutasították. A határozatot sem K. J., sem a másik gyermek vér szerinti apja nem fellebbezte meg. A Békés Megyei Gyámhivatal vizsgálata során a szarvasi gyámhivatal eljárását jogszerűnek találta. 
	A békésszentandrási gyermekjóléti szolgálat a családdal a gyermekek védelembe vételét követően folyamatosan foglalkozott. A gyermekek védelembe vételének szükségességét a jogszabálynak megfelelően évente felülvizsgálta, annak fenntartását szükségesnek tartotta.
	1999 januárjában orvosszakértői vélemény alapján az anya kérte, hogy fogyatékos gyermekét egészségügyi gyermekotthonba helyezzék el. A gyermeket 1999 márciusa óta a Békéscsabai Egészségügyi Gyermekotthonban gondozzák. A gyermeket előtte a békéscsabai kórházban kezelték fagyási sérülésekkel és körömgombásodással. Az orvosi vélemény szerint a sérülések nem bántalmazásból, hanem a gyermek gondozásának elhanyagolásából eredtek.
	1999 augusztusában a panaszos - K. J. nevében eljárva - az Orosházi Városi Ügyészségen jegyzőkönyvi nyilatkozatában kérte, hogy a gyermekek anyját és férjét kiskorú veszélyeztetésének bűntette miatt vonják felelősségre. A büntetőeljárás a szülők ellen megindították. A szarvasi rendőrkapitányság szeptemberben a gyermekek vizsgálatára igazságügyi orvos szakértőt rendelt ki.  A szarvasi gyámhivatal megkeresésére a rendőrség azt a választ adta, hogy nem tartják indokoltnak a gyermeke családból való azonnali kiemelését. A Békés Megyei Rendőr- főkapitányság vizsgálata szerint a kiskorúak sérelmére elkövetett bűncselekmények alapos gyanúja miatt indított rendőrségi eljárások a jogszabályoknak megfelelően voltak. " Mind a megtagadás, mind a megszüntetés törvényi feltételei fennálltak, a szakértők kirendelése szükséges és okszerű volt. " Az 1999-ben indult eljárást a rendőrkapitányság fokozott ügyészi felügyelet mellett folytatta.
	K. J. 1999. októberében ismét kérte, hogy a szarvasi gyámhivatal gyermekeit ideiglenesen nála helyezze el. A Békés Megyei Gyámhivatal vizsgálata során megállapította, hogy a szarvasi gyámhivatal mulasztást követett el, amikor K. J. kérelméről alakszerű határozatot nem hozott. 
	A megyei gyámhivatal vizsgálati anyagában leírta, hogy K. J. és volt élettársa egyezsége alapján az idősebb gyermek 2000 júliusától az apánál és annak édesanyjánál él Pusztaföldváron. A gyermeket a jegyző védelembe vette. K. J. időközben kérte kisbbik, fogyatékos gyermeke egészségügyi gyermekotthoni gondozásának megszüntetését és hozzá való helyezését. Kérelmét teljesítették, kérték a kisebb gyermek védelembe vételét és a család életének fokozott figyelemmel kísérését.
	A Szarvasi Bíróság elnöke arról tájékoztatott, hogy K. J. 1998. június 23-án gyermek-elhelyezési pert indított. Novemberben a felek kérték az eljárás szüneteltetését. 1999. áprilisában. K. J. a per folytatását kérte. A bíróság május 11-én tárgyalást tartott, melyen meghatalmazással K. J. édesanyja képviselte fiát. A bíróság a június 21-ei tárgyalásra K. J.-t személyes megjelenésre kötelezte. K. J. a tárgyaláson nem jelent meg, ezért a bíróság megállapította a per szünetelését. A per folytatását nem kérték, ezért az 2000. január 4-én megszűnt. Az anya első házasságából származó gyermek vonatkozásában a gyermek-elhelyezési per - mivel annak folytatását egyik fél sem kérte - 1999 májusában megszűnt. 
 
Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2 (1)  A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1)  A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
68. § (1) Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.
(2) A védelembe vétellel egyidejűleg a gyermek gondozásának folyamatos segítése és ellátásának megszervezése, a szülői nevelés támogatása érdekében a települési önkormányzat jegyzője a gyermek részére a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját rendeli ki, és szükség esetén
a) kötelezi a szülőt, hogy folyamatosan vegye igénybe a gyermekek napközbeni ellátását...
(3) A családgondozó a védelembe vételkor a gyermekre vonatkozóan egyéni gondozási-nevelési tervet készít, melyhez a települési önkormányzat megkeresésére a területi gyermekvédelmi szakszolgálat segítséget ad.
(4) A települési önkormányzat jegyzője - kérelemre bármikor, hivatalból évente - felülvizsgálja a védelembe vétel indokoltságát. Ha a védelembe vétellel a gyermek veszélyeztetettségét megszüntetni nem lehet, a gyermek érdekében a gyermekvédelmi gondoskodás más módját kell választani. Erre a jogkövetkezményre a szülőt figyelmeztetni kell.
(5) A védelembe vétel nem érinti a szülő felügyeleti jogát.
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és emiatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a bíróság, a rendőrség, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a szakellátás keretében a gyermeket ideiglenesen
a) a nevelésére alkalmas, azt vállaló különélő szülőnél, más hozzátartozónál, illetve személynél, vagy ha erre nincs lehetőség,
(2) A gyermeknek a gondozási helyre viteléről a beutaló szerv gondoskodik.
(3) Az ideiglenes hatályú elhelyezéstől kezdődően a szülő gondozási, nevelési joga szünetel. A beutaló szerv határozata fellebbezésre való tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
•	149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
95. § Az ideiglenes hatályú elhelyezést megalapozó súlyos veszélyeztetettségnek minősül a gyermek olyan bántalmazása, elhanyagolása, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki vagy fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat.
•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról 
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha... b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;

A vizsgálat megállapításai 
	A szarvasi gyámhivatal tevékenységét az általános helyettes kérésére a Békés Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala vizsgálta. A rendelkezésemre álló iratokból és a megyei gyámhivatal vizsgálati anyagából megállapítottam, hogy a szarvasi gyámhivatal 1998 júniusa óta ismeri K. J. családi problémáit. K. J. ekkor kérte, hogy gyermekeit ideiglenesen nála helyezze el a gyámhivatal. A gyámhivatal a kérelmet követően bizonyítási eljárást folytatott le,  melynek során megállapította, hogy a gyermekek veszélyeztetettek, de családjukból való kiemelésük nem indokolt. A  gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet 95. §- a szerint: " az ideiglenes hatályú elhelyezést megalapozó súlyos veszélyeztetettségnek minősül a gyermek olyan bántalmazása, elhanyagolása, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki vagy fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat." A gyermekek nem voltak olyan veszélyhelyzetben, amely indokolta volna, hogy azonnali hatállyal azoknál a vér szerinti apáknál helyezze el őket a gyámhivatal, akikkel évek óta nem volt semmilyen kapcsolatuk. A kamaszodó gyermekek fejlődését biztosan nem segítette volna elő, ha a hatóság úgy dönt, hogy minden előkészítés nélkül a számukra szinte idegen apákhoz helyezi őket.
	A gyámhivatal megállapította, hogy a gyermekeket korábban már védelembe vették, a család életét a gyermekjóléti szolgálat folyamatosan figyelemmel kísérte. A kapott vélemények szerint a gyermekek érdekében a védelembe vételen túl más hatósági intézkedés nem volt szükséges.
	Mindkét vér szerinti apa kérte, hogy a bíróság gyermekeiket náluk helyezze el. A bíróság döntéséig az apák közelebbi kapcsolatba kerülhettek volna gyermekeikkel. Sajnálatos módon mindkét per azért szűnt meg, mert az eljárás folytatását a felek nem kérték.   
	K. J. gyermekei ideiglenes hatályú nála való elhelyezésére való kérelmét 1999 októberében megismételte, a szarvasi gyámhivatal a kérelemről nem hozott határozatot. Mulasztásukat a megyei gyámhivatal megállapította.
	Megállapítom, hogy a szarvasi gyámhivatal eljárása a gyermekek alkotmányos jogait nem sértette. Azzal, hogy K. J. második gyermekei ideiglenes elhelyezésére vonatkozó kérelmét figyelmen kívül hagyták sérült K. J. jogállamiságból eredő tisztességes eljáráshoz fűződő joga. Időközben a kiskorú gyermekek K. J. gondozásába kerültek - így a gyermekek ideiglenes elhelyezésére vonatkozó kérelme okafogyottá vált - ezért a szarvasi gyámhivatalnak ajánlást nem teszek. Felhívom az gyámhivatal vezetőjének figyelmét arra, hogy a jövőben fokozottan ügyeljen a kérelmek határidőben való elbírálásáról. 
 	 A szabadkígyósi és a békésszentandrási gyámhatóság tevékenységét nem vizsgáltam.
	A Békés megyei rendőrfőkapitány vizsgálata megállapította, hogy a Szarvasi Rendőrkapitányság eljárása a vizsgált esetekben jogszerű volt. 
	A fentiek miatt a vizsgálatot az Obtv. 17. § (1 ) bekezdése értelmében lezárom.

Budapest, 2001. május 9.

Gönczöl Katalin