OBH 3324/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos beadványában a Budapest, Bokréta u. 3. szám alatti Fővárosi Gyermekotthon tevékenységét kifogásolta.  A panaszos állítása szerint a házirendben foglaltakat nem tartják be. A növendékek az otthon területén dohányozhatnak, a nyaralásokon alkoholt fogyaszthatnak, amit étkezési számlákra - élelmiszerként feltüntetve - vesznek meg. A nevelő a növendékek étkezési fejkvótáját felhasználva étkezik az otthonban. A gondozottak nevelői engedéllyel hajnalig tartózkodhatnak a gyermekotthonon kívül. " Bírósági ítéletben eltiltott " személyeket engednek be az épületbe. A panaszos sérelmezte továbbá, hogy a gyermekotthonban nem megfelelő a zsebpénzelosztás, a ruházkodási-, higiéniai- és orvosi ellátás. Hiányolta a munka-és tanulási fegyelmet.
	A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében deklarált, a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő joga sérelmének lehetősége. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény ( a továbbiakban: Obtv ) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálat indult.
	A panaszban foglaltak kivizsgálására az országgyűlési biztos általános helyettese felkérte Budapest Főváros Önkormányzatának főpolgármesterét.

Az ügy jogszabályi háttere

•	A Magyar köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi eljárásról
104. § (1) A gyermekek védelmét ellátó intézmény fenntartója c) ellenőrzi az intézmény gazdálkodását és működésének törvényességét,
156. § (3) Új gyermekotthont létesíteni, illetve ilyen intézményt átszervezni csak a törvény rendelkezéseinek megfelelően lehet. A megyei, fővárosi önkormányzat az otthont nyújtó intézmények átalakításáról fokozatosan, de legkésőbb 2002. december 1-jéig gondoskodik.
•	15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai faladatairól és működésük feltételeiről szóló 2/1994. (I. 30.) NM rendelet 5. számú mellékletében foglaltak figyelembevételével.
77. § (1) A teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat gyermekenként legalább 6 váltás fehérneműt, valamint 3 váltás hálóruhát, továbbá az évszaknak megfelelő legalább 2 váltás hétköznapi (otthoni és utcai) felsőruhát és cipőt, valamint alkalmi és sportruházatot tartalmaz.
(2) A ruházat tisztításáról, javításáról az ellátást nyújtó gondoskodik, amelybe olyan mértékben vonja be a gondozott gyermeket, amely életkorának megfelelően tőle elvárható.
(3) Az ellátást nyújtó a gondozott gyermek szükségletei, valamint a ruházat elhasználódása szerint gondoskodik a ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.
78. § A személyi higiéné biztosítása, valamint a textíliával való ellátás keretében gyermekenként biztosítani kell legalább a) a mindennapos tisztálkodáshoz, testápoláshoz szükséges feltételeket, tisztálkodási és testápolási szereket, valamint textíliákat, c) 3 váltás ágyneműt.
82. § (1) A 6 éven felüli gondozott gyermeket - személyes szükségleteinek kielégítésére - havonta zsebpénzzel kell ellátni. A zsebpénz havi összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a) 5%-ánál a 6-10 éves, b) 13%-ánál a 10-14 éves, c) 18%-ánál a 14 év feletti gyermek esetében.
(2) A zsebpénz összegét a gondozott gyermek szorgalma, magatartása figyelembevételével a) gyermekotthonban elhelyezetteknél a nevelő javaslatára az intézmény vezetője...havonta állapítja meg és folyósítja 
(3) A gondozott gyermek zsebpénzéről nevelője, nevelőszülője a 4. számú mellékletben foglalt zsebpénznyilvántartást vezeti.
(4) A gondozott gyermek a zsebpénze felhasználásáról maga dönt.
87. § (1) A kapcsolattartásra jogosult (a továbbiakban: hozzátartozó) és a gondozott gyermek kapcsolattartását a gyámhivatal határozata alapozza meg. Az ellátást nyújtó elősegíti a gondozott gyermeknek hozzátartozójával való folyamatos kapcsolattartását.
90. § (1) Az otthont nyújtó ellátás keretében az átmeneti vagy tartós nevelés megszűnését vagy megszüntetését követően a gondozott gyermek, a fiatal felnőtt családjába való sikeres visszailleszkedését, illetve önálló életének megkezdését utógondozás keretében kell segíteni.
(2) A volt gondozott fiatal felnőtt utógondozását a gyámhivatal határozata alapján a gyermekotthon, a nevelőszülői hálózatot működtető vagy - a más bentlakásos intézményben elhelyezett gyermek esetében - a szakszolgálat látja el. A gondozás folyamatosságának biztosítása érdekében célszerű, ha a gondozott gyermekkel, illetve fiatal felnőttel (a továbbiakban: utógondozott) kapcsolatos család-, illetve utógondozási feladatokat ugyanaz a szakember (a továbbiakban: utógondozó) látja el.
92. § (1) Az utógondozói ellátást a fiatal felnőtt 24. életévének betöltéséig kérheti. A gyámhivatal határozatával elrendelt utógondozói ellátás keretében a rászoruló fiatal felnőtt számára a) szükség szerinti ellátást kell biztosítani azon időszak alatt, amíg létfenntartását önállóan nem tudja biztosítani, vagy nappali tagozaton folytatja tanulmányait, vagy felvételét várja szociális bentlakásos intézménybe...
(2) Az utógondozói ellátás keretében a fiatal felnőtt számára a befogadását vállaló nevelőszülő, gyermekotthon vagy utógondozó otthon lakhatási lehetőségről gondoskodik, és a fiatal felnőtt szükségleteihez, helyzetéhez igazodó ellátást nyújt.
150.§ (1) A szakszolgálat szakmailag folyamatosan segíti és ellenőrzi a gondozott gyermek gyámjának, gondozójának gondozói, nevelői, illetve gyámi tevékenységét, az egyéni gondozási-nevelési tervben foglaltak végrehajtását, az egyéni elhelyezési terv megvalósulását.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megvalósítása érdekében a szakszolgálat munkatársa szükség szerinti gyakorisággal, de legalább havonta egyszer köteles felkeresni a gondozóhelyet és találkozni a gondozott gyermekkel, a gondozóval, a gyámmal. A látogatás során tapasztaltakra vonatkozó megállapításait folyamatosan, írásban dokumentálnia kell.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A panasszal érintett gyermekotthon fenntartója Budapest Főváros Önkormányzata. A fenntartó részéről a helyszíni vizsgálatot a Főpolgármesteri Hivatal Gyermek-és Ifjúságvédelmi Ügyosztályának ( a továbbiakban: Ügyosztály ) munkatársai végezték. A vizsgálatban részt vett a gyermekotthon szakmai ellenőrzésére és segítésére jogosult Budapest Főváros Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálatának igazgatóhelyettese.
	Az Ügyosztály vizsgálati jelentésében arról tájékoztatott, hogy a Bokréta utca 3. szám alatt a beadvány benyújtásakor már nem működött gyermekotthon. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény ( a továbbiakban: Gyvt. ) előírása szerint a nagy létszámú gyermekvédelmi intézményeket 2002. december 1-jéig át kell alakítani legfeljebb 40 gyermek otthont nyújtó ellátását biztosító gyermekotthonná, illetőleg legfeljebb 12 gyermek otthont nyújtó ellátását biztosító lakásotthonná. A Bokréta utcai gyermekotthon lakásotthonokkal való kiváltása már 1996-ban - még a Gyvt hatálybalépése előtt - megkezdődött. 1999 szeptemberére az intézmény igazgatási részlege is kiköltözött az épületből. A gondozott gyermekeket egy fővárosi, az utógondozott fiatal felnőtteket három fővárosi lakásotthonban helyezték el. A magatartási és beilleszkedési zavarokkal küzdő fiatalok terápiás csoportja egy vidéki lakásotthonban működik.
	A helyszíni vizsgálat az intézmény központjára és fővárosi telephelyeire terjedt ki. A vizsgálatot végzők az intézmény központjában ellenőrizték a gondozottakra vonatkozó dokumentumokat. Munkájuk során csak a zsebpénzellátás terén tapasztaltak szabálytalanságot. Az e téren tapasztalt hiányosságok teljes körű feltárására a fenntartó a Bokréta Lakásotthon gyermekintézmény egészére kiterjedő célvizsgálatot rendelt el.
	A szakemberek a fővárosi lakásotthonokban - elsősorban a panaszos által felvetett problémákat szem előtt tartva - meghallgatták az alkalmazottakat és a gondozott fiatalkorúakat, a nagykorú utógondozottakat. Az otthonok általános rendje, tisztasága megfelelő volt. Alkohol-vagy kábítószer-fogyasztásra utaló jelet nem találtak. Az elhelyezési körülmények megfeleltek a hatályos jogszabályi előírásoknak. A meghallgatott gondozottak sem vetettek fel különösebb problémát, nyilatkozatuk szerint a nekik járó juttatásokat megkapják.
	A beadványban kifogásoltakkal kapcsolatban a vizsgálat a következőket állapította meg:
- A házirend megsértését nem tapasztalták, súlyosabb házirendsértést az ügyeleti naplók sem rögzítettek.
- Abban a lakásotthonban, ahol kiskorúakat gondoznak tilos a dohányzás. Az utógondozó otthonokban - a fiatal felnőttek megegyezése szerinti - kijelölt helyen lehet dohányozni.
- A vizsgálat nem igazolta, hogy a nevelők a gondozottak fejkvótáját felhasználva étkeznek. Az utógondozottak étkezési jegyeket kapnak, amelyeket személyesen vesznek át. A fiatalkorúak lakásotthonában a közös étkezésekre a nevelőknek kötelező befizetni. Befizetési kötelezettségüket az intézmény központjában havonta teljesítik.
- Arra utaló adatot, hogy a kiskorúak hajnalig tartózkodnak az intézmény falain kívül nem találtak.
- Nem bizonyosodott be, hogy a kapcsolattartási joguktól megfosztott hozzátartozók bejárnak az intézménybe.
- Nem tapasztalták a munka-és tanulási fegyelem súlyosabb megsértését.
- A gondozottak a ruházkodási és a tisztasági felszereléseket a jogszabályban meghatározott módon kapják.
- Az orvosi ellátást az intézmény háziorvos útján biztosítja.
A vizsgálat a panaszban foglaltakkal kapcsolatosan csak a gondozottak zsebpénzellátása terén állapított meg visszásságokat. A hiányosságok kiküszöbölésére a fenntartó saját hatáskörében  megtette a szükséges intézkedéseket.
	Tekintettel arra, hogy a beadványban foglaltak nem voltak összefüggésbe hozhatók alkotmányos visszássággal a vizsgálatot az Obtv. 17. § (1) bekezdése értelmében ajánlás nélkül lezárom.

Budapest, 2001.augusztus 27.

Takács Albert