OBH 3229/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
	Hivatalomhoz intézett beadványában a panaszos azt sérelmezte, hogy gyermekei a Budapest XIX. kerületi Kós Károly Általános Iskolában, az 1998/99-es tanév végén osztályismétlésre kényszerültek. A beadvány kitért arra is, hogy a tanulók szüleinek a viszonya a gyermekek osztályfőnökével megromlott, panaszaikat az iskola vezetése nem vette figyelembe. A panaszos állítása szerint a tanulók várható bukásával kapcsolatos tájékoztatás késve, és nem teljes körűen történt, mert az nem terjedt ki arra a lehetőségre, amelyet a Köot. 11. § (1) bekezdésének o.) pontjában rögzít, miszerint a tanuló joga különösen, hogy kérelmére - jogszabályban meghatározott eljárás szerint - független vizsgabizottság előtt adjon számot tudásáról.
Az ügyben a vizsgálatot 2000. augusztus 18-án megindítottam.
	A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésére hivatkozva megkerestem Budapest XIX. kerület-Kispest Önkormányzat jegyzőjét (a továbbiakban: fenntartó), és felkértem az ügy valamennyi vonatkozását érintő tényfeltáró vizsgálat lefolytatására, különös figyelemmel arra, hogy a tanuló osztályfőnöke és az iskola igazgatója a tőle elvárható gondossággal és körültekintéssel kezelte-e az ügyet, megfelelő intézkedéseket tett-e és azok valóban megfeleltek-e a vonatkozó jogszabályok rendelkezésének. 

Az érintett alkotmányos jogok
1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
2. Az Alkotmány 64. §-a szerint a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Az ügy jogszabályi háttere és a vizsgálat megállapításai
	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kot.) 19. § (7) bekezdésének f.) pontja értelmében a pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása. Ezzel összefüggésben kötelessége különösen, hogy a szülőket és a tanulókat az őket érintő kérdésekről rendszeresen tájékoztassa, a szülőt figyelmeztesse, ha gyermeke jogainak megóvása vagy fejlődésének elősegítése érdekében intézkedést tart szükségesnek.
	A Kot. 70. § (1) bekezdése szerint a pedagógus a tanuló teljesítményét, előmenetelét tanítási év közben rendszeresen érdemjeggyel értékeli, félévkor és a tanítási év végén osztályzattal minősíti. (...) Az érdemjegyekről a tanulót és a kiskorú tanuló szülőjét rendszeresen értesíteni kell. A félévi és az év végi osztályzatot az érdemjegyek alapján kell meghatározni. Az osztályzatról a tanulót és a kiskorú szülőjét értesíteni kell.
	A Kot. 11. § (1) bekezdésének o) pontja értelmében a tanuló joga különösen, hogy kérelmére - jogszabályban meghatározott eljárás szerint - független vizsgabizottság előtt adjon számot tudásáról;
	A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 22. § (1) bekezdése szerint a független vizsgabizottság előtt letehető tanulmányok alatti vizsgát az Országos Közoktatási Szolgáltató Iroda, szakmai elméleti és szakmai gyakorlati tantárgyak esetén pedig a szakképesítésért felelős miniszter által kijelölt intézmény (a továbbiakban az Országos Közoktatási Szolgáltató Iroda és a miniszter által kijelölt intézmény együtt: vizsgáztatásra kijelölt intézmény) szervezi.
	A tanuló - kiskorú tanuló szülője aláírásával - a félév, illetve a szorgalmi idő utolsó napját megelőző harmincadik napig, a 20. § (6) bekezdésében meghatározott esetben az engedély megadását követő három napon belül jelentheti be, ha osztályzatának megállapítása céljából független vizsgabizottság előtt kíván számot adni tudásáról. A bejelentésben meg kell jelölni, hogy milyen tantárgyból kíván vizsgát tenni. Az iskola igazgatója a bejelentést öt napon belül továbbítja a vizsgáztatásra kijelölt intézménynek, amelyik az első félév, illetve a szorgalmi idő utolsó hetében szervezi meg a vizsgát. A jogszabályhely (3) bekezdése értelmében a tanuló - kiskorú tanuló esetén a szülő aláírásával - a bizonyítvány átvételét követő tizenöt napon belül kérheti, hogy javítóvizsgát független vizsgabizottság előtt tehessen. Az iskola a kérelmet hét napon belül továbbítja a vizsgáztatásra kijelölt intézménynek.
	Az általam kért és a fenntartó által elrendelt vizsgálat megállapította, hogy a panaszos gyermekeinek beiskolázása során a Nevelési Tanácsadó azt javasolta, hogy a gyermekek logopédiai osztályba kerüljenek, de mindenképpen külön osztályban tanuljanak A szülők a szakértők véleményét nem fogadták el és a gyermekeket a Kós Károly Általános Iskola 1. c osztályába íratták be.
	A gyermekeket tanító pedagógus és a szülők között a tanév folyamán rendszeres volt a kapcsolat. A vizsgálat megállapítása szerint a tanárnő szóban, többször próbálta jelezni a gyermekek tanítása során felmerült problémákat, de a szülők ezt többnyire elhárították és a pedagógus véleményét nem fogadták el. Azt azonban a rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból megállapítottam, hogy a tanulók teljesítményéről az iskola írásban, folyamatosan tájékoztatta a szülőket. Arról, hogy a tanulók tudása nem felel meg az első osztály követelményeinek – a vizsgálat megállapítása szerint – hivatalosan csak 1999. június 7-én értesültek a szülők.
	Ez az időpont - figyelemmel arra, hogy a tanév 1999. június 18-án fejeződött be, és a fent hivatkozott jogszabály a félév, illetve a szorgalmi idő utolsó napját megelőző harmincadik napban jelöli meg a független vizsgabizottság előtti vizsgára jelentkezés legkésőbbi időpontját - mindenképpen késői. Az iskola vezetője és az érintett pedagógus a vizsgálat során kijelentette, hogy a szülőknek többször felajánlották, azt, hogy amennyiben elégedetlenek az iskola értékelésével, kérhetik a független vizsgabizottság kijelölését, ez a tájékoztatás azonban minden esetben szóban történt.
	A panaszos több alkalommal is – írásban és szóban egyaránt - megkereste a fenntartót panaszával. Az első beadvány 1999. július 15-én érkezett levélben, majd 1999. augusztus 18-án a szülő személyesen is felkereste a fenntartó önkormányzat Művelődési, Egészségügyi és Sport Irodájának vezetőjét. Aznap kelt levelében írásban kérte, hogy gyermekei független vizsgabizottság előtt adhassanak számot tudásukról. Figyelemmel arra, hogy a kérelem előterjesztésére nyitvaálló határidő már letelt, az OKSZI nem jelölhetett ki független vizsgabizottságot.
	Tekintve, hogy az országgyűlési biztosnak nincs módja és lehetősége a szóban történt tájékoztatás megtörténtének bizonyítására, tartalmilag azokra a bizonyítékokra kell hagyatkoznom, amelyet az érintettek a rendelkezésemre bocsátottak. A szükséges bizonyítékok hiányában azonban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítása e kérdésben nem lehetséges. Mindemellett szükségesnek tartom megerősíteni, figyelemmel arra is, hogy a szülők és a gyermekeket tanító pedagógus viszonya feszültségektől vált terhessé, hogy a jelzett tájékoztatás írásban történő rögzítése indokolt és szükséges lett volna.
	A fenntartó a vizsgálat megállapításai alapján felhívta az oktatási intézmény igazgatójának figyelmét arra, hogy fokozottabban ügyeljen a szülők tájékoztatásának egyértelműségére és rendszerességére. Kötelezte az iskolát arra, hogy már a tanév elején írásban adjon tájékoztatást a szülőknek a független vizsgabizottság kijelölésének lehetőségéről, valamint arra, hogy a jövőben, azokban az esetekben, amikor a tanuló valamely tantárgyból nem éri el az előírt követelményszintet, a szülők tájékoztatása, legkésőbb harminc nappal a jegyek lezárása előtt az ellenőrző könyvbe (tájékoztató füzetbe) beírással, vagy közvetlen levélben történjen.
	A fenntartó intézkedéseivel való egyetértésem okán a konkrét ügyben ajánlást nem teszek és a Hivatalomnál folyó eljárást megszüntetem.

Budapest, 2000.  november 15.

Gönczöl Katalin