OBH 3152/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	A panaszos azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert sérelmesnek találta, hogy a Leányfalui Önkormányzat nem gondoskodik a gázcsonk kiépítéséről annak ellenére, hogy a hálózatfejlesztési hozzájárulást 1997. februárjában és áprilisában megfizette az önkormányzatnak.
A panaszos többször fordult levélben az önkormányzathoz, de az önkormányzat nem reagált leveleire.  A panaszos ezek után kérte az önkormányzatot, hogy fizesse vissza a hálózatfejlesztési hozzájárulást, de ezt a kérelmét is elutasították.
Sérelmezte továbbá a panaszos, hogy a pénz visszafizetéséről szóló elutasítást határozatba kellett volna foglalni, mert akkor lett volna lehetősége az önkormányzati döntés ellen fellebbezni.
Az Alkotmányba foglalt jogállamiságból fakadó jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való jog ( Alk. 2. § (1)), a panaszhoz való jog ( Alk. 64. § ) és a tulajdonhoz fűződő jog sérelme miatt az ügyben vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat folyamán több alkalommal megkerestem a leányfalui önkormányzat polgármesterét, aki a szükséges felvilágosításokat megadta, valamint a TIGÁZ Rt. Szentendrei Üzemének egy műszaki szakembere nyújtott telefonon segítséget a vezeték kiépítésével kapcsolatban.

Megállapított tényállás
	A panaszos 1997. február 27-én hálózatfejlesztési megállapodást írt alá a Leányfalu Nagyközség Önkormányzat Polgármesteri Hivatalával gázcsatlakozási pont kiépítésére.  Ennek keretében a panaszos 130 ezer Ft-ot befizetett.   A kivitelezési határidő 1997. július 31., a gázaláhelyezés legkésőbbi időpontja 1997. augusztus 31. volt.
1998. május 18-án a panaszos levélben fordult az önkormányzathoz és kérte, hogy a 130 ezer Ft 15 %-kal - állami támogatással - csökkentett összegét fizessék részére vissza.  Levelére írásban nem kapott választ azonban a jegyző szóban többször tájékoztatta a panaszost, hogy van lehetőség a pénz visszafizetésére, de erre végül a polgármester döntése miatt nem került sor.
A vizsgálat során kiderült, hogy a gázcsonk valóban nem épült meg a panaszos telkén, de a telekhatárig kiépítették a vezetéket.
1999. július 22-én a polgármester - a vizsgálat megindulása után - levélben tájékoztatta a panaszost, hogy intézkedik a gázcsonk kiépítése ügyében.
2001. szeptember 4-én a polgármester arról tájékoztatott, hogy a gázcsonk megépült.

Alkalmazott jogszabályok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

•	A gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI tv.
f) gázelosztó vezeték: az a csôvezetékrendszer - a hozzá tartozó nyomáscsökkentô és szabályozó berendezésekkel -, amely a gázátadó állomás kilépô oldalától indult, és a fogyasztó telekhatáránál ér véget. Tartályos ellátás esetén a tartály telepítésére szolgáló ingatlanról kilépô gázvezeték;
h) telekhatár: a gázszolgáltatással érintett ingatlannak az ingatlan-nyilvántartás szerinti határa;
i) csatlakozó vezeték: a fogyasztó telekhatárától a gázmérô fôcsapjáig vagy - gázmérô hiányában - a fogyasztói fôcsapig terjedô vezeték és tartozékai;
k) fogyasztói vezeték: a gázmérôtôl, ennek hiányában a fogyasztói fôcsaptól a gázfogyasztó készülékig terjedô vezeték;
s) fogyasztói fôelzáró: a telekhatáron vagy attól legfeljebb egy méteren belül létesített elzáró szerelvény;

•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV tv.
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemetô fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemrôl, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésrôl, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelôdési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elôsegítése.

•	A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról egységes szerkezetben a végrehajtásról szóló 1977. évi I. tv.
Tv. 17. § (1) A panasz olyan kérelem, amely egyéni jogsérelem vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul és elintézése nem tartozik más, jogilag szabályozott - így különösen bírósági, államigazgatási, munkaügyi (szövetkezeti) döntôbizottsági - eljárásra.
Tv. 19. § (1) A panaszt a lehetô legrövidebb idô alatt, de legkésôbb a benyújtástól számított harminc napon belül el kell intézni.

A vizsgálat megállapításai
	Az eljárás első lépésében azt kellett megállapítani, hogy mi tekinthető a vizsgálat szempontjából releváns sérelemnek.  A beadványban a panaszos azt sérelmezte, hogy az önkormányzat elutasítja azt a kérelmét, hogy a nem teljesített beruházás miatt az önkormányzat fizesse vissza a hálózatfejlesztési beruházásra befizettet összeget.
Tekintettel arra, hogy az önkormányzat és a panaszos közötti jogviszony speciális hatósági, (államigazgatási  jellegű) és polgári jogi elemeket vegyítő jogviszony volt, abban az önkormányzat mint a közszolgáltatásokról gondoskodni köteles szerv vett részt, az önkormányzat és a panaszos közötti viszonyt ebből a szempontból vizsgáltam.  A fent kifejtettek alapján tehát a vizsgálat arra terjedt ki, hogy köteles volt-e a Leányfalui Önkormányzat visszafizetni a panaszosnak a hálózatfejlesztési hozzájárulást abban az esetben, ha a gázelosztó vezeték bár megépült  a panaszos ingatlana határáig, de azt nem vezették át a telekhatáron és nem helyezték el a vezeték végén a gázcsonkot a föld felett.  Az elmaradt munkálat egy maximum két méteres vezetékszakasz, valamint a gázcsonk kiépítésének elmaradását jelentette.
Az önkormányzat eljárásának elemzése során megállapítottam, hogy a panaszos és az önkormányzat viszonyában a polgári jogi elem a közjogi elemhez képest csak másodlagos, eszköz jellegű.  A hangsúly az önkormányzatot törvényi rendelkezés alapján terhelő közszolgáltatásokról való gondoskodáson van, amely nyilvánvalóan közjogi jellegű kötelezettség.  Vizsgálatom során megállapítottam, hogy bár az önkormányzat és a panaszos között megbízási jogviszony jött létre, a panaszos által befizetett összeg a megállapodás szerint a háztartási gázigénylő telkén a telekhatártól maximum 1 méterre történő gázcsatlakozási pont kiépítésére szól.
A gázcsonk kiépítésének hiányában a panaszosnak - tekintettel arra, hogy a telekhatárig a föld alatt lekupakolt vezetékvéget kiépítették - csak külön költségviselés ellenében lett volna lehetősége a gáz használatára.
Ugyanakkor a gázelosztó hálózat kiépítésének költségeihez való hozzájárulás mögött nyilvánvalóan a majdani fogyasztónak a gázszolgáltatás igénybevételéhez fűződő érdekeltsége húzódik meg, amely a tényleges rácsatlakozás hiányában elenyészik.
Az önkormányzat a panaszos kárára jogalap nélkül gazdagodott volna abban az esetben, ha végül, - bár rendkívüli késedelemmel - nem végeztette volna el saját költségére a panaszos  telkén történő gázcsatlakozási pont kiépítését.
	Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott a Leányfalui Önkormányzat a jogállamiságból fakadó jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben, valamint a tulajdonhoz fűződő joggal összefüggésben azzal, hogy a panaszost évekig megváratta annak a részmunkálatnak az elvégeztetésével - a gázcsonk kiépítésével - amely lehetővé tette volna a panaszosnak a tényleges gázhasználatot.
Tekintettel arra, hogy a gázcsonk kiépítése a vizsgálat folyamán megtörtént, a feltárt visszásság orvoslására ajánlást nem teszek.
	II) További vizsgálatot igényelt az tény, hogy a panaszos több alkalommal történő megkeresésére az önkormányzat írásban nem válaszolt.  Ezt a polgármester is megerősítette elismerve azt, hogy a panaszos írásbeli megkeresésére nem készült írásban válasz.
A jogbiztonság védelme érdekében tárgyszerű és írásbeli választ kell adni a panaszt benyújtónak.
Az ezzel kapcsolatos hiányosság az Alkotmány 64. § -ába foglalt panaszjoggal összefüggésben visszásságot okozott annak ellenére, hogy az önkormányzat a panaszok benyújtása után jóval később, de intézkedett a hiányosság kiküszöbölése érdekében.
	III.) Azon panasz vizsgálata, miszerint az önkormányzat a hálózatfejlesztési hozzájárulás visszafizetését nem határozatban utasította el.
A panaszos utolsóként azt is sérelmezte, hogy az önkormányzat nem határozatban utasította el a hálózatfejlesztési hozzájárulás visszafizetése iránti kérelmét és ezzel megfosztotta az önkormányzat őt attól a lehetőségtől, hogy fellebbezzen.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 19. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezés szerint az országgyűlési biztos a nyilvánvalóan alaptalan beadványt elutasítja.  A beadvány nyilvánvaló alaptalansága azt jelenti, hogy a tények, a jogi okfejtés és az esetleges sérelem között nincs összefüggés, vagy nem úgy áll fenn az összefüggés, ahogy azt a panaszos felvázolta, illetve, hogy a beadványban leírtak nem azonosak a valós tényekkel, esetleg a beadvány alapjául szolgáló jogi okfejtés nincs összhangban a jogszabályi rendelkezésekkel.  A vizsgált ügyben az eljárásomat megindító beadvány kifejezetten arra az érvelésre épült, hogy a hálózatfejlesztési hozzájárulás visszafizetését elutasító döntést azért kellett volna határozatba foglalni, mert akkor lehetőség nyílt volna fellebbezésre.
Tekintettel arra, hogy az önkormányzat hálózatfejlesztési tevékenysége nem tekinthető államigazgatási jellegű tevékenységnek, ezért az ilyen jellegű beadványokat nem határozatban kell értékelni.
Ezért az önkormányzat helyesen járt el akkor, amikor a panaszos beadványát nem határozatban bírálta el, ezért ebben a részében a panaszt mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítom és további vizsgálatot nem folytatok le.

Kezdeményezés
	Élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Leányfalu Önkormányzatának polgármesterét, gondoskodjon arról, hogy az önkormányzathoz érkező panaszok vizsgálata az 1977. évi I. tv rendelkezései alapján történjen meg.

Budapest, 2001. október 30.

Lenkovics Barnabás