OBH 3148/1999., OBH 3627/1999., OBH 3849/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

A vizsgálat megindulása:
	Az első két ügy panaszosainak egyik sérelme az volt, hogy a magyar állampolgárság megszerzése iránti (a továbbiakban: honosítási) kérelmüket a lakóhelyük szerint illetékes Patalom Község Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának (a továbbiakban: polgármesteri hivatal) jegyzője késve továbbította a Belügyminisztériumnak. A panaszosok másik sérelme szerint az állampolgársági eskü, illetve fogadalom letételét követően a polgármesteri hivatal csak jelentős késéssel kezdeményezte az illetékes hivataloknál a panaszosok és családtagjaik magyarországi anyakönyvezését, illetve a személyazonosító jelük képzését.  
	A harmadik ügyben az előző országgyűlési biztos hivatalból kezdeményezte az egyik kereskedelmi televízió hírműsorában sugárzott, a polgármesteri hivatal jegyzőjének a honosítási ügyekkel kapcsolatos eljárását bemutató riportban elhangzottak vizsgálatát. Miután vonatkozó iratok beszerzését követően kiderült, hogy a hírműsorban bemutatott személyek az OBH 3148/1999. és az OBH 3627/1999. számú ügyek panaszosai, a három eljárást egyesítettem.

A megállapított tényállás: 
	A vizsgálat adatai szerint az OBH 3148/1999. számú ügy panaszosa és családja 1995. októberében nyújtották be honosítási kérelmüket a polgármesteri hivatal jegyzőjének, aki azokat – adminisztrációs hibára hivatkozva – csak 1996. június 26-án továbbította a Belügyminisztériumba. A köztársasági elnök a panaszost és családját honosította, akik 1998. november 25-én a polgármester előtt állampolgársági esküt, illetve fogadalmat tettek. 
	A család magyarországi anyakönyvezéséhez szükséges iratokat a jegyző 1999. június 18-án küldte meg Budapest Főváros Önkormányzata Főpolgármesteri Hivatalának (a továbbiakban: Főpolgármesteri Hivatal), amelyeket azonban - alapvető hiányosságok miatt - 1999. június 23-án visszaküldtek a polgármesteri hivatalnak. Az előkészített, okiratokkal megfelelően felszerelt dokumentumok Kaposvár anyakönyvvezetőjétől 1999. augusztus 18-án érkeztek a Főpolgármesteri Hivatalba, ahol a család soron kívüli anyakönyvezését követően, az anyakönyvi kivonatokat 1999. augusztus 25-én postázták.
	A panaszos és családja a személyazonosító jelük képzéséhez szükséges nyomtatványokat 1999. július 15-én töltötték ki Kaposvár Polgármesteri Hivatalában, amelyek 1999. július 28-án érkeztek a BM. Központi Adatfeldolgozó és Nyilvántartó Hivatalba. A panaszos és családja adatait 1999. augusztus 13-án rögzítették a nyilvántartásban.
	Az OBH 3627/1999. számú ügy panaszosa és családja 1993. augusztus 3-án terjesztették elő honosítási kérelmüket a polgármesteri hivatalban, amelyeket az anyakönyvvezető 1993. október 2-án továbbított a Belügyminisztériumnak. A köztársasági elnök a panaszost és családját honosította, akik 1996. december 6-án a polgármester előtt állampolgársági esküt, illetve fogadalmat tettek. A család magyarországi anyakönyvezéséhez szükséges iratok Kaposvár anyakönyvvezetőjétől 1999. július 20-án érkeztek Főpolgármesteri Hivatalba, ahol a család soron kívüli anyakönyvezését követően, az anyakönyvi kivonatokat 1999. július 28-án postázták.
A panaszos és családja személyazonosító jelének képzéséhez szükséges nyomtatványokat 1997. június 6-án töltötték ki a polgármesteri hivatalában, amelyek 1997. július 21-án érkeztek a BM. Központi Adatfeldolgozó és Nyilvántartó Hivatalba. A panaszos és családja adatait 1997. augusztus 1-én vették fel a nyilvántartásba.

A vizsgált alkotmányos jog:
A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz való jog: A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. /Alkotmány 2. § (1) bekezdés/.

Az alkalmazott jogszabályok: 
A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
13. § (1) Az állampolgárság megszerzése iránti kérelmet, továbbá az állampolgárságról lemondó nyilatkozatot, valamint az állampolgársági bizonyítvány kiadására irányuló kérelmet (a továbbiakban: állampolgársági kérelem) magyar nyelven, az e célra rendszeresített nyomtatványon, személyesen kell benyújtani a kérelmezo lakóhelye szerint illetékes települési - fovárosban a kerületi - önkormányzat polgármesteri hivatala anyakönyvvezetojéhez, a külföldön élo kérelmezo esetében az illetékes magyar konzulhoz.
(2) A kérelmet az anyakönyvvezeto nyolc napon belül, a konzul az átvételtol számított elso diplomáciai postával köteles felterjeszteni a belügyminiszterhez.

19. § (1) A magyar állampolgárság megszerzésével kapcsolatos adatszolgáltatást a honosított lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalának anyakönyvvezetoje teljesíti más anyakönyvvezetonek, a polgárok személyi adatait és lakcímét nyilvántartó hatóságnak, az idegenrendészeti, a menekültügyi és a személyi igazolványt kiállító hatóságnak.

A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény végrehajtásáról szóló 125/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet
5. § (1) Az állampolgársági eskü vagy fogadalom letételére a lakóhely szerint illetékes polgármester hívja fel a honosított, visszahonosított személyt, és gondoskodik az ünnepélyes eskü- vagy fogadalomtételrol.
(4) Az anyakönyvvezeto gondoskodik a magyar állampolgárrá vált személy külföldön történt anyakönyvi eseményeinek hazai anyakönyvezésérol, valamint a magyar anyakönyvben külföldi állampolgárként bejegyzett személy esetében a magyar állampolgárság megszerzésének anyakönyvi bejegyzésérol.

Az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló 1982. évi 17. törvényerejű rendelet
38. § (1) Magyar állampolgár születését és házasságkötését a magyar anyakönyv akkor is tartalmazza, ha a magyar állampolgárságot születése, illetőleg házasságkötése után szerezte meg.
39. § (1) A hazai anyakönyvezést a lakóhely szerint illetékes anyakönyvvezetőnél, külföldön a magyar külképviseleti hatóságnál lehet kérni. Ha magyar állampolgár külföldön történt születéséről, házasságkötéséről vagy halálesetéről az anyakönyvvezető tudomást szerez, az anyakönyvezést hivatalból kezdeményezi.
(2) A hazai anyakönyvezéshez csatolni kell a külföldi anyakönyvi okiratot, ha külföldi anyakönyvi okirat nem áll rendelkezésre, a születés, a házasságkötés, illetőleg a haláleset tanúsítására alkalmas egyéb iratot.

Az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló 2/1982. (VIII. 14.) MTTH rendelkezés
85. § (1) Az anyakönyvvezető a hazai anyakönyvezés végett a fővárosi főjegyzőt keresi meg.
(2) A megkeresés tartalmazza mindazokat az adatokat, amelyeket a hazai anyakönyvbe a fővárosi főjegyző bejegyez. A megkereséshez mellékelni kell a külföldi anyakönyvi okiratot vagy a megkeresésben foglaltak bizonyítására alkalmas egyéb iratot. A megkeresés csak akkor továbbítható a fővárosi főjegyzőhöz, ha a hazai anyakönyvezéssel érintett személy magyar állampolgársága, illetőleg hontalansága megállapítható. Kétség esetén a megkeresés továbbítása előtt az anyakönyvvezető a Belügyminisztérium véleményét az állampolgárságról beszerzi.
(3) A fővárosi főjegyző megvizsgálja, hogy a megkeresés és mellékletei a hazai anyakönyvezés szabályainak megfelelnek-e, szükség esetén a megkereső anyakönyvvezetőt a hiánypótlásra felhívja.
A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet
Vhr. 21. § (4) A magyar állampolgárság megszerzéséről az anyakönyvvezető az állampolgársági eskü letételét követő öt munkanapon belül értesíti a polgár lakóhelye szerint illetékes helyi szervet.

A vizsgálat megállapításai:
	A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LIX. törvény 13. § (2) bekezdése értelmében a magyar állampolgárság megszerzése iránti kérelmet nyolc napon belül kell felterjeszteni a belügyminiszterhez. Az OBH 3148/1999. számú ügyben a panaszos és családja 1995. októberében benyújtott honosítási kérelmét a polgármesteri hivatal jegyzője közel nyolc hónap elteltével, 1996. június 26-án, az OBH 3627/1999. számú ügyben a panaszosa és családja 1993. augusztus 3-án előterjesztett honosítási kérelmét a polgármesteri hivatal csak közel 2 hónap múlva, 1993. október 2-án továbbította a Belügyminisztériumnak. Az 1993. évi LIX. törvény hivatkozott rendelkezésében előírt nyolc napos határidő elmulasztásával a polgármesteri hivatal a panaszosok és családtagjaiknak az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében biztosított jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz való jogával összefüggő visszásságot okozott.
A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény végrehajtásáról szóló 125/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 125/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet) 5. § (4) bekezdése az anyakönyvvezető feladatává tette, hogy a magyar állampolgárrá vált személy külföldön történt anyakönyvi eseményeinek hazai anyakönyvezésérol, valamint a magyar anyakönyvben külföldi állampolgárként bejegyzett személy esetében a magyar állampolgárság megszerzésének anyakönyvi bejegyzésérol gondoskodjon. Miután a honosított személyeknek az 1982. évi 17. tvr. 38. § (1) bekezdésében felsorolt adatai anyakönyvezésére a 2/1982. (VIII. 14.) MTTH rendelkezés 85. § (1) bekezdése alapján kizárólag a fővárosi főjegyző illetékes, az említett eljárási cselekmény teljesítésének határidejére az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényt (a továbbiakban: Áe.) kellett volna alkalmazni.  Az Áe. 7. § (1) bekezdése értelmében “a közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkezo illetékes közigazgatási szervhez, és errol az ügyfelet egyidejuleg értesíti”.  
	Az OBH 3148/1999. számú ügy panaszosa és családja 1998. november 25-én tették le az állampolgársági esküt, illetve fogadalmat, azonban a család magyarországi anyakönyvezéséhez szükséges iratokat a jegyző csak 1999. június 18-án küldte meg a Főpolgármesteri Hivatalnak. Időközben a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal (a továbbiakban: Közigazgatási Hivatal) törvényességi, illetve felügyeleti hatósági ellenőrzést tartott a polgármesteri hivatalnál. Figyelemmel arra, hogy a család anyakönyvezéséhez szükséges iratokat a Főpolgármesteri Hivatal visszaküldte a jegyzőnek, a Közigazgatási Hivatal vezetője Kaposvár anyakönyvvezetőjét jelölte ki arra, hogy mindkét panaszos, illetve családjuk ügyében eljárjon. Így történt, hogy mind az OBH 3148/1999. számú ügyben érintett személyek iratai 1999. augusztus 18-án, mind a 1996. december 6-án állampolgársági esküt tett OBH 3627/1999. számú ügy panaszosának, illetve családjának, magyarországi anyakönyvezéséhez szükséges iratok 1999. július 20-án már Kaposvár anyakönyvvezetőjétől érkeztek a Főpolgármesteri Hivatalba.  A polgármesteri hivatal azzal, hogy a vizsgálattal érintett családok magyarországi anyakönyvezéséhez szükséges iratokat “haladéktalan áttétel” helyett csak több hónapos, illetve több éves késéssel továbbította a Főpolgármesteri Hivatalnak, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében biztosított jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz való jogával összefüggő visszásságot okozott.
A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet 21. § (4) bekezdése  értelmében a magyar állampolgárság megszerzéséről az anyakönyvvezetőnek az állampolgársági eskü letételét követő öt munkanapon belül kell értesítenie a polgár lakóhelye szerint illetékes helyi szervet, ahol – többek között – a személyazonosító jel képzéséről is gondoskodtak volna. Az OBH 3148/1999. számú ügyben érintett személyek esetében a jegyző még a szükséges nyomtatványok kitöltéséről sem intézkedett, így azt a kaposvári polgármesteri hivatalban 1999. július 15-én kellett pótolni. Az OBH 3627/1999. számú ügyben 1997. június 6-án - vagyis több hónap elteltével - töltették ki a szükséges nyomtatványokat, amelyek csak 1997. július 21-én érkeztek a BM. Központi Adatfeldolgozó és Nyilvántartó Hivatalba. A polgármesteri hivatal azzal, hogy a vizsgálattal érintett családok magyar állampolgárságának megszerzéséről a 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet 21. § (4) bekezdésében előírt öt nap helyett az egyik esetben csak több hetes késéssel értesítette a BM. Központi Adatfeldolgozó és Nyilvántartó Hivatalt, illetve a másik ügyben még az értesítéshez szükséges nyomtatványok kitöltéséről sem intézkedett, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében biztosított jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz való jogával összefüggő visszásságot okozott.
	A vizsgálat során rendelkezésre álló iratok szerint 2000. január 1-jén megalakult Magyaratád és Patalom Önkormányzatinak Körjegyzőségi Hivatala. Miután a panasszal érintett ügyekben eljáró jegyzőnek a polgármesteri hivatallal fennálló közszolgálati jogviszonya 1999. szeptember 30-án megszűnt, ezért esetében fegyelmi felelősségre vonást nem kezdeményeztem.
A vizsgálattal érintett ügyekben a polgármesteri hivatal mind a honosítási ügyekben, mind a magyar állampolgárok hazai anyakönyvezése, mind a polgárok személyi adatának és lakcímének nyilvántartása körében elvégzendő eljárási cselekményekre irányadó határidőket megsértette, amely mulasztásának következtében az egyes eljárások sem fejeződtek be az előírt határidőn belül. Felhívom a figyelmet, hogy az Alkotmánybíróság már a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában rámutatott arra, hogy a jogbiztonság és a jogállamiság alkotmányos követelménye sérül ama törvényhozói mulasztás miatt, amely az egyébként tételesen előírt ügyintézési határidők – a közigazgatási szerv mulasztásából eredő – be nem tartása ellen nem nyújt hatékony jogvédelmi eszközt az ügyfél számára. Az említett mulasztást a törvényhozó a vizsgálat befejezéséig nem pótolta.

Ajánlás: 
 	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. § (1) bekezdése alapján kérem, hogy a belügyminiszter az államigazgatási eljárás általános szabályainak kodifikációja során az említett törvényhozói mulasztás megszüntetésére fokozott figyelmet fordítson.

Budapest, 2002. június 18.
Takács Albert