OBH 3145/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	Panaszos beadvánnyal fordult az országgyűlési biztoshoz, mert sérelmezte Halásztelek Nagyközség Önkormányzatának a birtokvédelmi ügyével, valamint helyi adóval kapcsolatos eljárását.  
	A vizsgálat a jogorvoslathoz való jog, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének érintettsége miatt indult.

A megállapított tényállás
	Halásztelken ingatlantulajdonnal rendelkező, pécsi lakóhelyű panaszos sérelmezte, hogy Halásztelek jegyzője birtokvédelmi és helyi adó ügyében érdemi határozatot nem hozott. Összességében kifogásolta a helyi önkormányzat eljárását, miután beadványaira sem válaszoltak. Azt is sérelmezte, hogy az önkormányzati lapban reá nézve sértő cikk jelent meg. 
Az ügyben beszerzett iratok szerint az építményadó ügyében az önkormányzat 1999. június 28-án megkeresést küldött Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatának, de azóta nem intézkedtek. A kapott tájékoztatás szerint azért nem, mert  "várnak" a környezettanulmányra.
Az ügyben a Pest Megyei Közigazgatási Hivataltól rövid úton kértem tájékoztatást. A közigazgatási hivatal képviselője közölte, hogy a panaszos helyi adóval kapcsolatos ügye előttük is ismert, ebben az ügyben tervezik a helyszíni vizsgálatot. A tájékozódásomat követően a közigazgatási hivatal feljegyzésben értesített a helyszínen történt megállapításokról. Ennek alapján a vizsgálat lezárható.

Az ügy jogszabályi háttere
	1992. évi LXVI. törvény a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelettel 
Tv. 5. § E törvény alkalmazása során:
(2) A polgár lakóhelye: annak a lakásnak a címe, amelyben a polgár él. A lakcímbejelentés szempontjából lakásnak tekintendő az az egy vagy több lakóhelyiségből álló épület vagy épületrész, amelyet a polgár otthonául használ, továbbá az a helyiség, ahol valaki szükségből lakik, vagy - amennyiben más lakása nincs - megszáll.
(3) A polgár tartózkodási helye: annak a lakásnak a címe, ahol - lakóhelye végleges elhagyásának szándéka nélkül - három hónapnál hosszabb ideig tartózkodik.
	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
A tényállás tisztázása
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
	1990. évi XCI. törvény az adózás rendjéről 
	 Adómérséklés 
82. § (1) Az adóhatóság a magánszemély kérelme alapján az őt terhelő adótartozást - a magánszemélyt terhelő járuléktartozás kivételével -, valamint a bírság- vagy pótléktartozást mérsékelheti vagy elengedheti, ha azok megfizetése az adózó és a vele együtt élő közeli hozzátartozók megélhetését súlyosan veszélyezteti.
(2) Az adóhatóság az (1) bekezdésben foglaltakon túl - a (4)-(5) bekezdésben foglaltak kivételével - más személy adóját nem engedheti el és nem mérsékelheti.
(4) A helyi adót, az adótartozást az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek alapján az önkormányzati adóhatóság mérsékelheti vagy elengedheti.

1990. évi C. törvény a helyi adókról
5. § Az önkormányzat rendeletével:
a) vagyoni típusú adók,
b) kommunális jellegű adók, továbbá
c) helyi iparűzési adó
bevezetésére jogosult.

Az érintett alkotmányos jog
	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
	2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
	57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal munkatársai a következőket állapították meg. 
Halásztelek jegyzőjének 1483/2/1997. számú határozata, mely az adózó méltányossági kérelmét bírálta el, több okból jogsértő:
•	méltányossági ügyben elsőfokon hatásköre a jegyzőnek (elsőfokú adóhatóság) van,
•	a jegyzői határozatot nem előzheti meg a testületi döntés (Képviselő-testületi határozat),
•	a határozat fellebbezési lehetőségként helytelenül a Pest Megyei Bíróságot jelölte meg,
•	a Képviselő-testület által - méltányossági ügyben hozott - másodfokú döntés ellen fellebbezési lehetőség nincs, azonban eljárási jogsértésre hivatkozva kereset indítható,
•	a hozott határozat indokolási része nem megfelelő, mivel nem rögzíti, hogy miért utasítja el a méltányossági kérelmet (anyagi, vagyoni, szociális, jövedelmi és egészségügyi helyzet vizsgálata, bevételek-kiadások számbavétele),
•	a határozat nem tartalmaz jogszabályi hivatkozást, mely szerint nem indokolt a méltányosság (1990. évi XCI. törvény 82. § (1) és (4) bekezdése).
	A fizetési értesítés elleni kifogást az adóhatóság érdemben nem vizsgálta, az adózóval egyeztetést nem végzett.
Halásztelek jegyzőjének 84-2/1998. számú határozata hasonló hiányosságokat tartalmaz, mint a korábbi határozat. Az utóbbi némi adatot már rögzít a panaszos jövedelmi helyzetéről, de azt sem környezettanulmány, sem egyéb okirat nem támasztja alá. A jegyző    84-3/1998. számú tájékoztató levele is téves információkat tartalmaz:
•	az elsőfokú hatáskör gyakorlója nem a testület, hanem az adóhatóság (jegyző),
•	másodfokon a Képviselő-testület jár el,
•	bíróság csak eljárásjogilag vizsgálhatja felül a határozatot, de nem értékelheti az érdemi döntést  és ezen belül a  méltányosságot.
	A panaszos az 1998. december 13-án, december 29-én, 1999. március 7-én, szeptember 1-jén, december 12-én, 2000. február 23-án és május 17-én kelt beadványaira a polgármesteri hivatal nem válaszolt. 
	A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal képviseletében eljáró törvényességi ellenőr felhívta az elsőfokú adóhatóságot az államigazgatási eljárásról és az adózás rendjéről szóló törvényekben foglalt határidők és szabályok pontos betartására. Az ügyben történt intézkedésekről folyamatos tájékoztatást kért.
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal által végzett vizsgálat alátámasztotta panaszos sérelmét, tehát azt, hogy ügyében érdemi döntés nem született, illetve a meghozott határozatok törvényességi szempontból kifogásolhatóak. 
A vizsgálat megállapította, hogy az államigazgatási eljárás, valamint az adózás rendjéről szóló  törvény rendelkezéseit az ügyben az önkormányzat nem tartotta be. A hatáskör helytelen gyakorlása, valamint a panaszos 7, egymást követő  beadványának válasz nélkül hagyása miatt a panaszos jogorvoslati joga sérült.  
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják. 
A mérlegelési jogkörben hozott döntésekből ki kell tűnnie azoknak a preferenciáknak, melyeket a döntés meghozatala során az eljáró hatóság alkalmazott, és annak, hogy a kérelmező mely elvárásoknak nem tett eleget és melyek azok az elvárások melyeknek eleget téve a későbbiekben eséllyel nyújthatja be kérelmét. A mérlegelési jogkörre hivatkozva, a pontos tényállás felderítése nélkül és a határozat indokolásának hiányában nem lehet a kérelmet elutasítani, mert ez megalapozatlansághoz, sőt önkényes döntésekhez vezethet.
Mindezekre tekintettel megállapítottam, hogy a jogorvoslathoz, valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos követelményével összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott az önkormányzat azzal, hogy az államigazgatási eljárás és az adózás rendjéről szóló szabályozást megsértette és ennek  következtében az nem volt alkalmas az elutasítás lényeges indokainak megismerésére.

K e z d e m é n y e z é s
	1. Élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bekezdésében foglaltakkal, felkérem Halásztelek Nagyközség Önkormányzatának jegyzőjét,  hogy a panaszos helyi adó, és a még folyamatban lévő birtokvédelmi ügyében hozzon az államigazgatási eljárás és az adózás rendjéről szóló szabályozásnak, valamint a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal törvényességi észrevételeinek megfelelő határozatot és a panaszos  jelentésben felsorolt beadványaira válaszoljon. 
	2. Felkérem Halásztelek Nagyközség Önkormányzatának polgármesterét és jegyzőjét arra, hogy hívja fel az önkormányzat dolgozóinak figyelmét az államigazgatási eljárás, valamint az adózás rendjéről szóló rendelkezéseinek jövőbeni betartására.
	Kérem Halásztelek Nagyközség Önkormányzatának polgármesterét és jegyzőjét, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. LIX. törvény 21. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a kezdeményezésekkel kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedésekről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek. 

Budapest, 2000. augusztus 2.

Gönczöl Katalin