OBH 3137/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kollár Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

A panaszos mint egy ózdi társasház lakóinak képviselője fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, sérelmezve, hogy a helyi vízszolgáltató társaság a mellékvízmérő-órák beszerelése és használata után is olyan elszámolást alkalmaz, melynek eredményeként a vízdíjat szabályosan befizetőket terheli a nem fizetők tartozása is. A panaszos azt is sérelmesnek tartotta, hogy a vízszolgáltató a társasággal szemben fennálló tartozást "átpasszolja" más szervekre.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16. §-a alapján az ügyben a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével illetve a tulajdonhoz való joggal összefüggő alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.  

A megállapított tényállás

Az Ózdi Vízmű Kft. ügyvezető igazgatója által aláírt, az ózdi társasház közös képviselőjének címzett, 1999. május 10-én kelt levél a következőket tartalmazta: "Közöljük Önökkel, hogy a 37/1999. (II. 26.) Korm. rendelettel módosított 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 3.§ 6. bekezdése alapján az Önök által üzemeltetett lakóépületekben lévő lakásokba beszerelt mellékvízmérőórákra kötött szolgáltatási szerződés módosítást az alábbiakban felsorolt mellék szolgáltatási szerződéssel rendelkező fogyasztók felé a megadott határidővel felmondtuk, mivel a fogyasztóknak 2 hónapon túli díjtartozása áll fenn. (...) A felmondó levelekben rögzített 1999. 06. 17-én megállapított vízóraállásoktól a felsorolt mellékvízórák nyilvántartását tovább nem végezzük. Ezen vízmérőóra állásoktól az épület üzemeltetője a belső szabályzatának megfelelően tudja a lakás tulajdonosokkal szemben a víz- és csatornadíjat érvényesíteni. Ezen vízmérőóra állásoktól a bekötési fővízmérő órán mutatott vízmennyiségből a mellékórákon mért vízmennyiség levonását megszüntetjük."  A vízszolgáltatótól kapott tájékoztatás szerint a bekötési vízórára vonatkozó szerződést a társasház kötötte a szolgáltatóval. A szolgáltató az érintett fogyasztókat tájékoztatta arról, hogy a továbbiakban a bekötési vízmérőn mért mennyiség alapján a lakóépület üzemeltetőjének képviselője jogosult a vízdíjat követelni. 

Az ügy jogszabályi háttere

1997. évi CLVII. törvény a társasházról

3. § (1) A társasház tulajdonostársainak közössége (a továbbiakban: közösség) az általa viselt közös név alatt az épület fenntartása, felújítása és a közös tulajdonnal kapcsolatos ügyek intézése során jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat, önállóan perelhet és perelhető, gyakorolja a közös tulajdonnal kapcsolatos tulajdonosi jogokat, viseli a közös tulajdon terheit. A társasháznak vagy a tulajdonostársaknak ezzel ellentétes rendelkezése harmadik személyekkel szemben hatálytalan.
(3) A közösség egészét terhelő kötelezettség teljesítéséért a tulajdonostársak tulajdoni hányaduk - vagy az alapító okiratban, illetőleg a szervezeti-működési szabályzatban ettől eltérően meghatározott mérték - szerint felelnek az egyszerű (sortartásos) kezesség szabályai szerint.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 

A szerződés megszűnésének egyes esetei

321. § (1) Aki szerződésnél vagy jogszabálynál fogva felmondásra jogosult, e jogát a másik félhez intézett nyilatkozattal gyakorolja. A felmondás a szerződést megszünteti.
(2) Ha a felmondás nem azonnali hatályú, a törvényben vagy a szerződésben meghatározott felmondási idő elteltéig a szerződés fennmarad.

2. A közüzemi szerződés

387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást - így különösen gázt, villamos energiát és vizet - nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.
388. § (1) Jogszabály kimondhatja, hogy a szerződés a szolgáltatás igénybevételével jön létre.
(2) A szolgáltató a szerződés megkötését csak jogszabályban meghatározott esetekben tagadhatja meg, illetőleg a szerződés tartalmát csak jogszabályban meghatározott feltételektől teheti függővé.
(3) A szolgáltató a fogyasztóval szemben a teljesítést csak jogszabályban meghatározott esetekben szüneteltetheti, illetőleg korlátozhatja.
(4) A szolgáltató a szerződést csak a jogszabályban meghatározott feltételek esetén mondhatja fel.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

1. § (1) A közműves ivóvízellátás és a közműves szennyvízelvezetés közüzemi szolgáltatás. A szolgáltatást végző (a továbbiakban: a szolgáltató) az ivóvízművek, illetőleg a szennyvízelvezető művek (a továbbiakban együtt: víziközművek) üzemeltetésével köteles a víziközmű hálózatba bekötött ingatlan tulajdonosának, illetőleg egyéb jogcímen használójának (a továbbiakban együtt: fogyasztó) ivóvizet szolgáltatni, illetőleg az ingatlanon keletkező szennyvizek - továbbá egyesített rendszerű szennyvízelvezetés esetén a csapadékvizek - összegyűjtését, károkozás nélküli elvezetését és tisztítását elvégezni (a továbbiakban: szolgáltatás).
2. § E rendelet alkalmazásában:
c) mellékvízmérő: a bekötési vízmérő után beépített, elkülönített vízhasználat mérésére szolgáló
vízmérő;
3.§ (6) A megkötött mellékszolgáltatási szerződést az elkülönített vízhasználatot igénybe vevő (a továbbiakban: elkülönült vízhasználó) harmincnapos határidővel, a szolgáltató pedig két hónapon túli díjtartozás esetén további harmincnapos határidővel felmondhatja. A mellékszolgáltatási szerződések felmondásáról a bekötési vízmérő fogyasztóját a szolgáltató köteles tájékoztatni.
8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg.
9. § (1) Ha a fogyasztó a díjat a szerződésben rögzített feltételek szerint nem fizeti meg a mulasztásnak az e rendeletben meghatározott következményeire a szolgáltató - az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) területileg illetékes intézetének egyidejű értesítése mellett - fogyasztó figyelmét felhívja.
(2) A szolgáltató a szolgáltatást a létfenntartáshoz, a közegészségügyi és tűzvédelmi követelmények teljesítéséhez, valamint az egészségügyi és gyermekintézmények ellátásához szükséges ivóvízellátás, továbbá a szennyvízelvezetésre irányuló szolgáltatás kivételével, az illetékes ÁNTSZ-nek az intézkedés bevezetését nyolc nappal megelőző értesítése mellett, az ÁNTSZ-nek az értesítésben foglaltakkal ellentétes állásfoglalása hiányában
a) időben és mennyiségben korlátozhatja,
b) kizárólag termelési célú ivóvíz-felhasználásnál szüneteltetheti, illetve három hónapon túli díjtartozás esetén további harmincnapos határidővel a szolgáltatási szerződést felmondhatja.
(3) A közegészségügyi követelmények teljesítéséhez szükséges ivóvízellátás akkor biztosított, ha az ivóvízellátás legalább 50 l/fő/nap mennyiségben, négy emeletnél nem magasabb lakóépület esetén legfeljebb 150 m távolságon belüli, négy emeletnél magasabb lakóépületben pedig négy emeletnél nem nagyobb szintkülönbséggel járó vízvételezési lehetőséggel (közkifolyóról, tűzcsapról, szállított vízből) adott.
(4) A díjhátralék megfizetésének igazolásától számított öt naptári napon belül a szolgáltatónak a (2) bekezdés a)-b) pontja szerinti intézkedéseket meg kell szüntetnie.
(5) Az ÁNTSZ-nek a (2) bekezdés szerinti, az értesítésben foglaltakkal ellentétes állásfoglalása hiányában a szolgáltató a bekötővezetéket leszűkítheti, lezárhatja.
(6) A szolgáltató a szolgáltatást a fogyasztó kérésére is szüneteltetheti, illetőleg megszüntetheti. Ennek költségei - ideértve a szolgáltatás újraindításának, továbbá a (2) és (4) bekezdés szerinti intézkedésnek a költségeit is - a fogyasztót terhelik.
18. § (1) Az ingatlanon belül a mellékvízmérővel elkülönített vízhasználatra az elkülönített vízhasználó a szolgáltatóval mellékszolgáltatási szerződést köthet.

A vizsgálat megállapításai

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa illetve általános helyettese által folytatott vizsgálat terjedelmét főszabály szerint a beadványban megjelölt sérelem határozza meg. (Kivételt azok az esetek jelentenek, amikor a biztos hivatalból olyan sérelem fennálltát is észleli, amelyet a panaszos nem észlelt illetve beadványában nem jelölt meg.) A vizsgálat - a fent kifejtettekre tekintettel - annak megállapítását célozta, hogy okozott-e a vízszolgáltató alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet illetve visszásságot amikor vízdíj-tartozásra hivatkozva felmondta a mellékvízmérőórákra vonatkozó szolgáltatási szerződést, illetve amikor a mellékvízmérőórák kiesése miatt a jövőre nézve az elszámolást a társasház és tagjai közötti belső jogviszonynak minősítve elzárkózott a mellékvízmérők alapján történő elszámolás lehetőségétől. Nem vizsgáltam ugyanakkor azt a kérdést, hogy a vízdíj-tartozás tényleges fennállt-e, mivel a beadványt tevő annak létezését nem vitatta.
I. A vizsgálat során megállapítottam, hogy a vízszolgáltatót mint közüzemi szolgáltatót a Ptk-ban főszabályként meghatározottaktól eltérően szerződésben megjelölt okból nem, csak jogszabályban meghatározott esetben illeti meg a szerződés felmondásának joga. A Ptk alkalmazása szempontjából "jogszabályban meghatározott eset"-et a konkrét ügyben a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 3.§-ának (6) bekezdése határozza meg. A szolgáltató a fogyasztónak küldött tájékoztatásban is erre a rendelkezésre hivatkozott.
Az Obtv. 19.§ (2) bekezdése szerint az országgyűlési biztos a nyilvánvalóan alaptalan beadványt elutasítja. A beadvány nyilvánvaló alaptalansága azt jelenti, hogy a tények, a jogi okfejtés és az esetleges sérelem között nincs összefüggés, vagy nem úgy áll fenn az összefüggés, ahogy azt a  panaszos felvázolta, illetve, hogy a beadványban leírtak nem azonosak a valós tényekkel, esetleg a beadvány alapjául szolgáló jogi okfejtés nincs összhangban a jogszabályi rendelkezésekkel. Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a vízszolgáltató jogszabályban foglalt felhatalmazással élve mondta fel a szolgáltatási szerződést. A beadványban foglaltakkal ellentétben ezzel a panaszosoknak nem okozott semmiféle sérelmet, hiszen a mellékvízmérők kiesése a társasház közösség többi tagjára nézve semmiféle jogkövetkezménnyel nem járt. A mellékmérővel rendelkező és a díjat szabályosan teljesítő fogyasztókkal szemben ugyanis az elszámolás alapjául továbbra is a mellékvízmérők által mért vízmennyiség szolgál. A mellékmérőkre vonatkozó szerződés felmondása kizárólag azon fogyasztókra nézve bír joghatással, akikkel szemben a szolgáltató a szerződést felmondta. Ők ugyanis a felmondási idő lejártát követően a bekötési vízóra és a továbbra is figyelembe veendő mellékmérők által mért vízmennyiség különbözetének elosztásával kénytelenek a díjat kiszámítani. Nem helytálló tehát a panaszos azon állítása, mely szerint a szerződések felmondásának következtében a társasház többi tagja olyan fogyasztást is kénytelen lesz kifizetni, amely nem a saját érdekkörében képződött. Ténybeli okokból nyilvánvalóan alaptalan az a panasz, amely nem létező joghatásra vezeti vissza a beadványtevőt ért esetleges bármilyen sérelmet. Arra az összefüggésre pedig, hogy a társasház saját belső jogviszonyában hogyan rendezi a díjfizetés elmulasztása miatti szerződés-felmondás utáni helyzetet, a szolgáltatónak nincs ráhatása. A panaszosokat esetlegesen érő érdeksérelem nem önmagában a szolgáltató magatartására, hanem arra a tényre vezethető vissza, hogy a társasházat külső személyekkel szemben terhelő tartozás a társasházi törvény rendelkezései értelmében a tulajdonosokat egyetemlegesen terheli. A panaszosok által sérelmezett helyzet kialakulása nem kizárólag a szolgáltató magatartására vezethető vissza, hanem egy jogszabályi rendelkezésre és a szolgáltató magatartására. A fent kifejtettek alapján a panasz ezen részét, mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítom. A nyilvánvalóan alaptalan panasz érdemi vizsgálatra nem alkalmas, ezért visszásság megállapítása kizárt.
II. Eljárásom során azt is megállapítottam, hogy a beadványban állított másik ténybeli összefüggés sem áll fenn, ezért a panasz ebben a részében is alaptalan. Nem igaz ugyanis, hogy a szolgáltató saját "kintlévőségét" más szervekre "passzolja át". Az elszámolásnál - felmondás miatt - figyelembe nem vehető mellékmérők használóinak tartozása ugyanis a fent leírt elszámolási módból következően a társasház belső jogviszonyában - ténylegesen csak őket terheli, bár a külső személyekkel szemben a társasházi törvény rendelkezése miatt a tulajdonostársak egyetemlegesen felelnek. Az a tény, hogy a felmondás után a felmondással érintett tagok fogyasztásának elszámolását a szolgáltató a társasház közösség belső jogviszonyába tartozóként kezeli, abból fakad, hogy a további elszámolásnál figyelembe veendő bekötési vízórára vonatkozóan a társasház a szerződő fél. A szolgáltató ezzel csak elismer egy jogszabály által konstruált helyzetet, de nem alakít azon. Alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet ezért eljárásával nem okoz.

Budapest, 2000. január 26.

Dr. Polt Péter