OBH 3112/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az Új Néplap 1999. június 23-án megjelent, "Felfüggesztett Fegyelmi" c. írása nyomán, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján 1999. június 25-én, hivatalból vizsgálatot indítottam.

A vizsgálat alapjául szolgáló újságcikk arról számolt be, hogy a nagyrévi általános iskolában tanító pedagógus az iskola egyik diákját bántalmazta, amiért is az iskola igazgatója fegyelmi eljárást kezdeményezett. Az eljáró fegyelmi tanács elbocsátás fegyelmi büntetéssel sújtotta az érintett pedagógust. A határozat ismertté válását követően a szülők aláírásgyűjtést kezdeményeztek a fegyelmi határozat megváltoztatása érdekében. Ezt követően az iskola igazgatója a kiszabott fegyelmi büntetés végrehajtását felfüggesztette, és a tanárt állásába visszahelyezte. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2)-(4) bekezdései alapján megkerestem Nagyrév Község jegyzőjét és kértem, hogy az üggyel kapcsolatban folytatott fegyelmi eljárás dokumentumait - illetve azok másolati példányait - Hivatalomhoz soron kívül küldje meg, továbbá tájékoztasson az üggyel kapcsolatban kialakított álláspontjáról.

Az ügy jogszabályi háttere 

A Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény - amelyet az 1991. évi LXIV. törvény hirdetett ki -  29. cikkének első pontja  elvi éllel szögezi le: " Az Egyezményben részes államok megegyeznek abban, hogy a gyermek oktatásának a következő célokra kell irányulnia: 

a.)  elő kell segíteni a gyermek személyiségének kibontakozását, valamint szellemi és fizikai tehetségének és képességeinek a lehetőségek legtágabb határig való kifejlesztését;
b.)   a gyermek tudatába kell vésni az alapvető emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában elfogadott elvek tiszteletben tartását."

Az elvek gyakorlati érvényesítése során fontos feladat hárul az oktatási intézményekre, azok vezetőire és a pedagógusokra egyaránt.

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kö tv.) 10. § (2) szerint a gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.

Fentiekkel összefüggésben, a Kö tv. 19. § (1) bekezdésének e.) pontja alapján, a pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása.  Kötelessége különösen, hogy a gyermekek, tanulók, emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa. 

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jogok érvényesülését vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

A  vizsgálat megállapításai 

A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy a tanulót ért bántalmazásról való tudomásszerzést követően az iskola igazgatója haladéktalanul elrendelte az ügy kivizsgálását. A vizsgálóbiztos jelentése alapján pedig, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 46. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a pedagógussal szemben, tanuló testi bántalmazása miatt fegyelmi eljárást indított.

A fegyelmi tanács az eljárás alá vont pedagógust közalkalmazotti jogviszonyával kapcsolatos lényeges kötelezettségének vétkes megszegése miatt, a Kjt 45. § (2) bekezdés e) pontja szerint 1999. június 1-én kelt 54/1999. számú határozatával elbocsátás fegyelmi büntetéssel sújtotta. A kiszabott büntetés végrehajtását az iskola igazgatója 1999. június 10-én egy év próbaidőre felfüggesztette. Döntését a helyi önkormányzat több képviselője, biztottsági elnöke is üdvözölte, levélben köszönve meg az iskola igazgatójának az ügyben hozott felfüggesztő határozatát. Levelükben utalnak arra, hogy "(...) az ügyben a többség véleményét figyelembe vevő fegyelmi határozat született", továbbá "minden tekintetben érvényesült a demokrácia, demokratikus döntés született."

A diákjogok érvényre jutása körében, egyedi ügyekben folytatott vizsgálataimat lezáró jelentésekben már több alkalommal rögzítettem, hogy az emberi méltósággal kapcsolatos jogok az ember-állampolgár-gyermek-diák kiemelten fontos alapjogát jelentik arra, hogy mindenki tartsa tiszteletben a személyiségét, becsületét, nevét, származását, egyéniségét, szuverenitását, autonómiáját és egész emberi mivoltát. Ennek alapján tilos egyik embernek a másikat fizikailag megalázni, megsérteni, bántalmazni, az emberhez méltó körülményektől és bánásmódtól, illetve szabadságától, az embert megillető szuverenitástól és autonómiától megfosztani, illetve önkényesen bármire is kényszeríteni (OBH 4306/1997, OBH 315/1999, OBH 2624/1999).

Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy az ember „általános személyiségi joga”, mint úgynevezett anyajog, hivatkozható az emberi autonómia védelmére minden ügyben, függetlenül attól, hogy általános személyiségi jogként az Alkotmányban nincs nevesítve. A diák személyének, személyiségének, emberi méltóságának sérelme koránál fogva adott védtelensége és az iskola hierarchikus rendszerében való kiszolgáltatottsága miatt igen súlyos jogsértés.

A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 45. § (1) bekezdése szerint fegyelmi vétséget követ el a közalkalmazott, ha a közalkalmazotti jogviszonyból eredő lényeges kötelezettségét vétkesen megszegi. A (2) bekezdés e.) pontja értelmében a fegyelmi vétséget elkövető közalkalmazottal szemben elbocsátás fegyelmi büntetés is kiszabható. A kiszabott fegyelmi büntetés próbaidőre történő felfüggesztésének lehetőségéről a (4) bekezdés rendelkezik. E szerint a (2) bekezdés b.)-c.) pontjában foglalt büntetés - az előmeneteli rendszerben történő várakozási idő legfeljebb egy évvel történő meghosszabbítása és a jogszabály alapján adományozott címtől való megfosztás - végrehajtását legfeljebb egyévi próbaidőre fel lehet függeszteni. A (2) bekezdés e.) pontban szabályozott elbocsátás fegyelmi büntetésre tehát ez a rendelkezés nem vonatkozik.

A felfüggesztő határozatot sérelmező szülők,  beadvánnyal fordultak a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjéhez. A Közigazgatási Hivatal vezetője 1999. augusztus 9-én kelt levelében ugyancsak a fentiekben kifejtett szakmai álláspontra helyezkedett, és felkérte a Község Polgármesterét hogy azt ismertesse mind a Képviselő-testülettel, mind az általános iskola igazgatójával.

Figyelemmel arra, hogy a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője levelében felvhívta a fenntartót és az iskola igazgatóját a jogsértő állapot megszüntetésére a konkrét ügyben ajánlással nem kívánok élni. 

A hasonló jellegű jogsérelmek jövőbeni elkerülése érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdésére hivatkozva felhívom az iskola igazgatójának a figyelmét arra, hogy a fegyelmi eljárások során a jövőben maradéktalanul tartsa be a Kjt. fegyelmi eljárásra és fegyelmi büntetésekre vonatkozó előírásait.

Budapest, 1999. augusztus 11.

Gönczöl Katalin