OBH 3095/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása 

Panaszos beadványában több irányú panaszt fogalmazott meg. Egyrészt szomszédja méhtartásával kapcsolatos jegyzői intézkedést hiányolta, másrészt azt panaszolta, hogy szabálytalan alakú telke miatt a jegyző a kiépített csatornahálózat után érdekeltségi hozzájárulást vetett ki terhére.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
    
13. § (1) bekezdés  A Magyar Köztársaság  biztosítja  a tulajdonhoz való jogot
57. § (5) bekezdés  A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja. 
2. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban Ptk.)

191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
 (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

A polgári törvénykönyv végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. tvr (továbbiakban Ptké.) 
26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
(2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV törvény (továbbiakban Áe.)
 15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
8. § (2) A helyi közcélú vizilétesítmények, illetve a közcélú vízimunkák költségeit, vízitársulat esetén a tagok a társulati érdekeltségi szabályok szerint, vízitársulat hiányában az érdekeltek érdekeltségük arányában kötelesek viselni (közcélú érdekeltségi hozzájárulás).
34. § (3) A vízgazdálkodási társulat az e törvényben meghatározott közfeladatait szolgáló tevékenységét az érdekeltségi területén végzi.
(4) A társulat tagjai az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok.
(5) A társulat tagjai kötelesek a társulat közfeladatai ellátásának költségeihez az érdekeltségi egység arányában hozzájárulni.
35. § (1) A társulat közfeladatként:
a) víziközmű-társulat esetén - a település, az együttesen ellátható települések belterületi, illetve lakott területi részének közműves vízellátását, szennyvízelvezetését, szennyvíztisztítását, káros vizek elvezetését szolgáló - vízilétesítményeket hoz létre, illetve fejleszt;
36. § (1) A társulat akkor jön létre, ha az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságoknak (a továbbiakban: tagoknak) az érdekeltségi egység aránya szerint számított többsége az alakuló közgyűlésen
a) elhatározza a társulat megalakulását,
b) elfogadja a társulat alapszabályát, és
c) megválasztja a társulat testületi vezető szerveit és tisztségviselőit.
(2) A társulat megalakításához az alakuló közgyűlésen a tagok érdekeltségi egység szerint számított legalább kétharmados többségének döntése szükséges.
37. § (1) A társulat alapszabályában meg kell határozni:
a) nevét, székhelyét;
b) feladatát és ezzel összefüggésben azt, hogy vízitársulatként vagy víziközmű-társulatként működik-e;
c) tevékenységi körét;
d) érdekeltségi területét (helyszínrajzi ábrázolással);
e) a tagok jogait és kötelességeit;
f) a társulati érdekeltségi egységet, a tagok érdekeltségi hozzájárulásának szabályait;

Értelmező rendelkezések:
3. csatorna: egy vagy egyidejűleg több vízgazdálkodási feladat (vízátvezetés, vízpótlás, belvízelvezetés, mezőgazdasági és egyéb vízszolgáltatás) ellátására alkalmas vízilétesítmény;
6. érdekelt: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki/amely az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ;
7. érdekeltségi terület:
a) víziközmű-társulat esetén azok a területek, amelyeken az általuk megvalósított vízilétesítmények szolgáltatása (vízellátás, szennyvízelvezetés, belterületi csapadék- vagy talajvízelvezetés) igénybe vehető;
A vízgazdálkodási társulásokról  szóló 160/1995. (XII. 26.) kormányrendelet
12. § (2) A tag kötelessége különösen, hogy
a) az érdekeltségi hozzájárulást a taggyűlés által megállapított mértékben és határidőre megfizesse;
13. § (2) Az érdekeltségi hozzájárulás mértékét az alapszabályban meghatározott érdekeltségi egységre eső hozzájárulásnak és az érdekeltségi egységek számának a szorzata adja. Az érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos taggyűlési határozatról a tagot az intézőbizottság elnöke írásban értesíti. Az értesítésben meg kell jelölni:
a) a fizetési kötelezettség jogalapját;
b) a taggyűlési határozat számát;
c) az érdekeltségi egységre eső hozzájárulás mértékét;
d) a tag érdekeltségi egységeinek számát;
e) az érdekeltségi hozzájárulás összegét;
f) a befizetés módját;
g) a befizetés határidejét;
h) a befizetés elmulasztásának jogkövetkezményeit;
i) a jogorvoslati lehetőséget.
(3) A határidőre be nem fizetett érdekeltségi hozzájárulást az intézőbizottság elnökének megkeresésére az ingatlan fekvése szerint illetékes jegyző - az adózás rendjéről szóló jogszabályok szerint - hajtja be, a befolyt összeget pedig a behajtási költségek levonása után negyedévenként a társulat számlájára utalja át.

A méhészetről szóló 15/1969. (XI. 6.) MÉM rendelet
 1. §. A méhészkedést - a vonatkozó külön (állat-egészségügyi, növényvédelmi stb.) jogszabályok megtartásával - erre alkalmas területen mindenki szabadon gyakorolhatja. Háztömbök területén méhészetet létesíteni és fenntartani nem szabad.
2. § (1) A többlakásos lakóházak udvarán és közös használatú kertjében méhészetet létesíteni csak az összes lakás bérlőjének (tulajdonosának) hozzájárulásával és a (2) bekezdésben foglaltak megtartása mellett szabad.
(2) Méhészetet közös használatú épülettől és a szomszéd ingatlanoktól 4 méter, használatban levő utaktól (közúttól, saját használatú úttól) pedig az út melletti vízvezető árok külső szélétől számított 10 méter távolságon túl szabad csak elhelyezni. A saját használatú út tulajdonosa (használója) az út ideiglenes lezárása esetén az úton és az út mentén a letelepedést engedélyezheti.
(3) Ha a szomszéd ingatlantól való 4 méter távolságot megtartani nem lehet, a méheknek ellenkező irányban vagy - legalább 2 méter magas, tömör (deszka stb.) kerítés vagy élősövény létesítésével - a magasban való kirepülését kell biztosítani.

Megállapított tényállás:

A panaszos 1999. márciusában bejelentette az öcsödi jegyzőnek, hogy szomszédja több mint 40 méhkaptárt tart és kertjében tartózkodása alatt az előző évben a szomszédos ingatlanról a méhek megtámadták. Ennek következtében orvost kellett hívni, majd mentőt. A szomszéd emiatt a kaptárakat máshol helyezte el. Amikor a panaszos ismételten bement ingatlanára kerti munkát végezni, azt tapasztalta, hogy a szomszédja a méhkaptárokat visszatelepítette az eredeti helyére. A panaszos kérte, hogy a jegyző kötelezze szomszédját arra, hogy a méhkaptárokat máshol helyezze el. 

A vizsgálat megállapításai:

Eljárásom során a jegyzőtől tájékoztatást és egyidejűleg az ügyre vonatkozó iratok megküldését kértem.
A jegyző megküldte a Jánosházi Csatornamű Társulat elnökének tájékoztatását, amelyből kiderült, hogy a panaszos  a tulajdonában álló szabálytalan alakú 805 m2 területű ingatlana utáni érdekeltségi hozzájárulást kivetető határozat ellen fellebbezéssel élt, majd kérelemre részletfizetési kedvezményt kapott. Az érdekeltségi hozzájárulás részleteit a panaszos folyamatosan fizeti. A társulás elnöke ismertette a panaszossal  a kivetés elleni jogorvoslat, illetőleg a részletfizetési kedvezmény igénybevételi lehetőségét, amellyel mint a tényállásból megállapítható, a panaszos élt is. 
Az Alkotmánybíróság az 5/1993. (II.12.) AB határozatában a vízgazdálkodási társulásokra vonatkozó előző jogszabályok egyes szakaszait kifogásoló beadványra kifejtette azon álláspontját, hogy a vízgazdálkodási társulat nem közigazgatási szerv. A társulat és az érdekelt között polgári jogi jogviszony van. Ebből adódik azon törvényi szabályozás, mely vitás esetekre nem az államigazgatási jogorvoslati útra, hanem a bírósági felülvizsgálatra ad lehetőséget. Ebből következően a 1993. évi LIX. törvény 16.§-a alapján, az önkormányzat társulással kapcsolatos szerepét, illetve egy gazdálkodó szerv - a társulat - tevékenységét, jelen esetben a az érdekeltségi hozzájárulás kivetésének szabályosságát nem vizsgálhatom. A társulás megalakításával, érdekeltségi hozzájárulás meghatározásával kapcsolatos határozatok jogszerűségének vizsgálata ugyanis a  polgári bíróságra tartozik.

A jegyző a méhtartással kapcsolatos  iratok megküldése mellett arról tájékoztatott, hogy hivatalában a méhészettel kapcsolatban a panaszosnak csak az 1999. májusában iktatott beadványa lelhető fel, előzőleg ez ügyben kérelmet nem terjesztett elő. Önkormányzati rendelet szabályozza a méhtartást A rendelkezésre álló iratok szerint a jegyző helyszíni szemle alapján megállapította, a méhkaptárok elhelyezése szabályos volt,  a panaszos ingatlanához legközelebbi kaptár ugyan 3 m távolságra volt, azok más helyre való elhelyezését a szomszéd ingatlanának beépítése miatt nem  lehetett megoldani. A két ingatlan között 2,10 m magas szőlőlugas található. A megküldött iratokban nincs nyoma annak, hogy a jegyző a fentebb rögzített megállapításokról tájékoztatta volna a panaszost. Az Áe. 42. §-a értelmében "(1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az   eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."
A jegyző elmulasztotta a döntését határozatba foglalni. Ezzel az eljárással az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított a  tulajdonhoz (a panaszos nagy valószínűséggel nem tudja rendeltetésszerűen használni ingatlanát), valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásság keletkezett és ezáltal sérült az Alkotmány 2. §. (12) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő  jogbiztonság követelménye is. A határozat meghozatalának elmulasztásával a jegyző bizonytalanságban tartja mind a panaszost ingatlana használata kérdésében, mind az ellenérdekű felet abban a kérdésben, hogy köteles -e a méheket más helyen tartani. Ha a jegyző nem tartotta megalapozottnak a birtokvédelmet kérő bejelentést, és erre lehet következtetni a tájékoztató leveléből, írásban kellett volna elutasítania a kérelmet.

A hivatali mulasztásban megnyilvánuló visszásság megszűntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bek alapján az alábbi ajánlást teszem:

1.) felkérem Jánosháza Község jegyzőjét, hogy soron kívül hozzon határozatot a panaszos kérelméről,  valamint 
2.) gondoskodjon hivatalában mind az anyagi-, mind az eljárásjogi szabályok, továbbá az ügyintézézi határidők  maradéktalan megtartásáról.

Kérem továbbá, hogy az ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetőleg intézkedéseiről, az Obtv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2000. március 21.

Gönczöl Katalin