OBH 3085/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Ágoston Zsuzsa

A vizsgálat megindítása
	A panaszos, unokája alkotmányos emberi jogainak sérülésére hivatkozva először 1998. július 8 -án fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, majd 1998 augusztus 28 -án megküldte a rendelkezésére álló iratokat. Azt sérelmezte, hogy a kiskorú ügyében a gyámhatóság lelketlenül, bürokratikusan, a jogszabályokat megsértve járt el, ami a gyermek jogainak súlyos sérülését okozta. A beadványokban leírtak, a csatolt iratok és az ügyben eljáró hatóságoktól kapott tájékoztatások alapján - tekintettel arra, hogy panasza nem hozható összefüggésbe alkotmányos jogsérelemmel - azokat elutasítottuk.
	1999 június 23-án a panaszos egy újabb beadványában azt kéri, hogy panasza elutasításának okát részletesen fejtsem ki, mert nemzetközi jogvédő szervekhez fordult és  szüksége van egy ilyen iratra. Ezért az ügyében vizsgálati jelentést készítettem.

A megállapított tényállás

1997 február 28 -án kiskorú Z.D. szülei meghaltak, a gyermek - az anyai nagyszülők - panaszos és  felesége gondozásába került és azóta is ott nevelkedik. 1997 március 5 -én a gyámhatóság tárgyalást tartott a gyámrendelés ügyében. Az ekkor készültt jegyzőkönyv szerint,  a jelenlévő anyai és apai nagyanya 15 nap türelmi időt kért arra, hogy eldöntsék ki vállalja a gyámságot. A gyámhatóság a gyermek részére - tekintettel arra, hogy törvényes képviselete megoldatlan volt azonnal eseti gondnokot rendelt ki.
	1997 március 19-én a nagyszülők ismét megjelentek a gyámhatóságon, és ott  a gyermeket nevelő anyai nagyanya kijelentette, hogy a gyámi tisztséget vállalja, a gyermeket ő akarja felnevelni.
	Az apai nagyszülők azt kérték, hogy a gyámhatóság vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy a gyermek feletti gyámság tisztségét  az elhunyt apának egy - általuk megnevezett -  hozzátartozója lássa el.
	A gyámhatóság megindította eljárását annak tisztázására, hogy a gyámi tisztségre ki alkalmasabb. Ez az eljárás lezárulása után -  1997 szeptember 11-én  - a gyámhatóság az addig eseti gondnoki feladatot ellátó anyai nagyanyát  kirendelte gyámként.
	A panaszos azt sérelmezi, hogy 1997 március 1. és 1997 szeptember 15. között unokája "jogfosztott" volt és számos hátrány érte: az eseti gondnoki tisztséget ellátó nagyanya nem tudta a gyermek érdekeit képviselni a biztosítónál, a hagyatéki eljárás során, a társadalombiztosítási igazgatóságnál,  az iskolában, a gyermek orvosi kezelése sem volt megoldott,  nem mehetett táborba, segélyt nem kaphatott.

Érintett alkotmányos jogok:

   - jogbiztonság sérelme [Alkotmány 2.§ (1)]
- tulajdonhoz való jog  sérelme [Alkotmány 13. § (1)]
   - jogorvoslathoz való jog  sérelme[Alkotmány 57.§ (5)
   - panaszhoz való jog  sérelme [Alkotmány 64.§

A vizsgálat megállapításai

	A gyermekvédelem és a gyámhatósági eljárás szabályozását érintően 1997-ben több változás történt, a kiskorú ügyében a gyámhatóság a korábbi szabályozás alapján járt el, ezért a jogszabályi hátteret ennek megfelelően vizsgáltam és azokban az esetekben ahol a jogszabály nem fogalmazza meg konkrétan az eljárásra vonatkozó részletes szabályokat a Családjogi törvény magyarázatát használtam - ezeket a jelentés melléklete tartalmazza.

	A panaszos által rendelkezésünkre álló iratokból szerzett információk kiegészítése érdekében a kk. Z.D. ügyében keletkezett teljes iratanyag áttanulmányozását követően az alábbiakat állapítottam meg:
	A gyermeket nevelő anyai nagyszülőt a gyámhatóság a szülők halálát követő 5. napon - a gyámhatóságon való megjelenésük napján - kijelölte eseti gondnoknak. Ezt a döntést senki nem kifogásolta, ellene nem fellebbeztek. A gyámrendeléshez szükséges adatok, szakvélemények beszerzésének ideje alatt a kiskorút a gyámhatóság határozata miatt jogsérelem nem érhette. A polgári tövénykönyv 225.§ (3) bekezdésében foglaltak szerint " Az eseti gondnok az ügyben olyan jogkörrel jár el, mint a gyám, illetőleg a gondnok." A gyámhatósági iratok között a gyámnak nincs olyan beadvány, panasza, melyben azt sérelmezné, hogy a kiskorú érdekében nem tud valamely szervnél eljárni, mert az eseti gondnokot rendelő határozatot nem fogadják el.
.A panaszos 1998 júliusban - másfél  évvel a sérelmezett döntés után és közel egy évvel a gyámrendelést követően - több jogsérelemre hivatkozik. Abban az esetben, ha olyan konkrét esetre utal,  - amelyben bármely szerv az eseti gondnokot rendelő határozat alapján megtagadott volna valamilyen intézkedést - annak vizsgálata indokolt lett volna.
	A gyámhatósági  iratok áttanulmányozása alapján megállapítottam, hogy a gyámhatóság a nevelési tanácsadó pszichológusának szakvéleménye beérkezését követően - 1997 július 24 - azonnal intézkedett a gyámrendelés érdekében, ekkor azonban  a család nyaralni volt és így csak 1997 szeptember 10 -én került sor a meghallgatásra. A gyámrendelő határozatot másnap meghozta a gyámhatóság.
	Az iratok között fellelhető hagyatéki tárgyalás jegyzőkönyvéből kiderül, hogy az  1997 szeptember 11-én tartott tárgyaláson a közjegyző nem vitatta az eseti gondnok törvényes képviseletre való jogosultságát.
	A panaszos sérelmezi még a gyámrendelő határozat végrehajtásának elmaradását.illetőleg azt, hogy  az nem történt meg. A gyermek 1997 március 1. napja óta az anyai nagyanya gondozásában él, végrehajtási intézkedésre nem volt szükség.
	A gyámrendelést követően  a Fővárosi Gyámhivatal utasítására vagyonkezelő eseti gondnokot is rendelt a gyámhatóság, többek között a nagyszülő és a gyermek közötti érdekellentétre hivatkozva. Ezt az intézkedést a gyám nem kifogásolta.  Figyelembe véve azt a tényt, hogy a gyermek jelentős vagyont örökölt (ingatlanok, gépkocsi, üzletrész, stb.) és a hagyatéki eljárás során összetett jogi ismeretekre volt szükség  az eseti gondnokrendelés csak a kiskorú érdekét szolgálta. (Az eljárás egyébként a  Fővárosi Bíróságon zárult.).
	Fentiek alapján megállapítottam, hogy kiskorú Z.D ügyében a gyámhatóság eljárása nem okozott alkotmányos visszásságot, azt a jogszabályban előírtak szerint valósították meg. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1)-ban foglaltak szerint  további vizsgálat lefolytatásának szükségessége nem áll fenn, illetőleg a lefolytatott vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy alkotmányos jogokkal való összefüggésben sérelem nem keletkezett.

Budapest, 1999. augusztus 18.

Gönczöl Katalin

Melléklet

Alkalmazott jogszabályok 

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (valamint  részletek a Csjt. magyarázatából)

Csjt. 70. § A kiskorú gyermek szülői felügyelet vagy gyámság alatt áll.
Csjt. 94. § (1) A gyámság alá tartozó kiskorú részére a gyámhivatal gyámot rendel.
A gyámhivatalnak a gyámrendelés előtt a tényállást teljes körűen fel kell derítenie.
Ilyenkor, ha halaszthatatlan intézkedésre van szükség, indokolt az intézkedés megtételére a Ptk. 225. §-a alapján eseti gondnokot rendelni;
- meg kell állapítani, hogy a gyermek gondozását ki látja el, a gondozó személyét és körülményeit tekintve alkalmas-e a feladatra, vagy a gyermek másnál történő elhelyezése iránt indokolt-e intézkedni;
- fel kell deríteni, hogy a szülői felügyeletet gyakorló szülő rendelkezett-e nevezett gyámról vagy gyámságból kizárt személyről, illetőleg meg kell tudni, hogy a rokonok között van-e olyan alkalmas személy, aki gyámul rendelhető;
- számba kell venni a gyermek vagyonát, és meg kell állapítani, hogy az kinek a kezelésében van, nem szükséges-e annak megóvása érdekében soron kívüli intézkedés megtétele (leltározás, zárlat elrendelése);
- meg kell hallgatni a szülőt, a gondozót, a korlátozottan cselekvőképes kiskorút, az ítélőképessége birtokában lévő cselekvőképtelen gyermeket, valamint a gyámi tisztség viselésére számba jöhető személyt (személyeket);
- vizsgálnia kell, hogy a gyámi tisztség viselésére figyelembe vehető jelölt személyét és körülményeit tekintve alkalmas-e annak ellátására, nem állnak-e fenn vele szemben... kizáró, illetve ... mentesítő okok.
 Ha a gyermek személyiségével kapcsolatos tény vagy körülmény megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, szakértőként többek között nevelési tanácsadó, pszichiátriai intézmény, családvédelemmel foglalkozó szerv vagy szakértő közreműködése vehető igénybe.
A gyámhivatal tehát az összes körülményre tekintettel dönti el, hogy az eljárásban kinek a meghallgatása szükséges és lehetséges, továbbá, hogy a meghallgatást milyen módon foganatosítja.
A felsoroltakon kívül be kell szerezni mindazokat az okmányokat, bizonyítékokat, melyek a gyámrendelés szükségességét, a gyám alkalmasságát bizonyítják, ill. a határozat meghozatalához szolgáltatnak adatot. Így a szülők halotti anyakönyvi másolatát, szülői felügyelet megszüntetését vagy a szülő cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezését bizonyító ítéletet, a gyermek születési anyakönyvi másolatát és szükség szerint a gyámra vonatkozó orvosi, pszichológiai véleményt, ill. a gyám jövedelemigazolását. Az orvosi, pszichológiai vélemény annak bizonyítására szolgál, hogy a kirendelendő gyám testileg, szellemileg alkalmas a gyámi tisztség betöltésére.
A gyám ugyan nem köteles gyámoltja tartására, azonban fontos lehet jövedelemigazolás alapján meggyőződni arról, hogy a jövendő gyám rendezett anyagi körülmények között él.
Ugyancsak a rendezett körülmények feltárására készít vagy készíttet a gyámhivatal környezettanulmányt [1997. évi XXXI. törvény 130. § (1)-(3); 149/1997. (IX. 10.)
Csjt. 96. § (1) Nevezett gyám nemlétében a gyámhatóság elsősorban a gyámság ellátására alkalmas rokont, illetőleg a kiskorúval más családi kapcsolatban álló személyt rendel ki gyámul. Ha ilyen hozzátartozó nincs, a gyámhatóság más alkalmas személyt rendel ki.
A törvény a kirendelhető rokonok között kötelező sorrendet nem állít fel, a rokonság foka, távolsága nem jelent előnyt, illetőleg hátrányt, attól függetlenül a gyámságra legalkalmasabb személy kirendelése szükséges.
Ilyen rendelt gyámnak alkalmas lehet hozzátartozó hiányában bárki, aki a legalkalmasabbnak látszik e jogok gyakorlására. A gyámhivatalnak igen nagy körültekintéssel kell döntenie abból a célból, hogy az arra legalkalmasabb személy kerüljön kiválasztásra. Ennek érdekében meg kell hallgatnia a korlátozottan cselekvőképes kiskorút, de a cselekvőképtelen kiskorút is, ha értékelhető nyilatkozat tételére képes. Nyilatkoztatni szükséges a hozzátartozókat, akik javaslatot tehetnek a gyám személyére. A körülmények teljes feltárását, a szükséges okmányok beszerzését követően a gyámhivatal mérlegelés alapján dönt.
Csjt. 101. § (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a gyám a gyámsága alatt állónak gondozója, vagyonának kezelője és törvényes képviselője.
- A gyámhivatal - ha annak szükségessége felmerül - a gyám törvényes képviseleti jogát akár egyes vagyoni ügyek tekintetében, akár egyéb ügyek meghatározott csoportjára nézve megvonhatja, ha attól lehet tartani, hogy ezt a jogát nem a gyermek érdekeinek megfelelően gyakorolná [Csjt. 87. § (2), 103. § (2)].
Azokban az ügyekben, amelyekben az ellenérdekeltségre, ill. a gyámhivatal törvényes képviseletet korlátozó rendelkezésére tekintettel a gyám nem járhat el, a képviselet ellátására a gyámhivatal eseti gondnokot rendel, aki az adott ügyben ugyanolyan jogkörrel jár el, mint a gyám [Ptk. 225. § (1), (3); 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet 132. § (2)].
Csjt. 103. § (1) A gyám működésében a gyámhatóság rendszeres felügyelete és irányítása alatt áll. Működéséről, különösen a gyámsága alatt álló kiskorú ügyeiről bármikor köteles felvilágosítást adni a gyámhatóságnak.
 (3) A gyám intézkedésével szemben a szülő és nagyszülő, ha pedig ezek nem élnek, a nagykorú testvér, illetőleg a szülő testvére indíthat pert a kiskorú megfelelőbb elhelyezése iránt.
A gyámság alatt álló kiskorúak érdekében a törvény szélesebb körben határozza meg azoknak a körét, akik a gyermek elhelyezésének kérdésében ugyancsak bírósághoz fordulhatnak. A Családjogi törvény általában nagyobb elvárást tükröz a hozzátartozókkal szemben a szülői felügyeletet nélkülöző gyermekek sorsának figyelemmel kísérése, a sorsukért való felelősségvállalás terén. Ennek érvényesítéséhez jogosítványokat is biztosít, miszerint a szülőn kívül a nagyszülő, ha pedig ezek nem élnek, a nagykorú testvér és a szülő testvére is jogosult a kereset előterjesztésére.
A pert a gyám ellen kell indítani, azonban nem feltétel, hogy a keresetindításra jogosult a gyermeknek nála történő elhelyezését kérje. Lehetősége van olyan személynél történő elhelyezést kérni, akinek perindítási jogosultsága nincs.

1959 évi IV. törvény  a Polgári Törvénykönyvről

225. § (1) Ha a szülő, a gyám vagy a gondnok akár jogszabály vagy a gyámhatóság rendelkezése folytán, akár érdekellentét vagy más tényleges akadály miatt nem járhat el, a gyámhatóság eseti gondnokot rendel.
(2) Eseti gondnokot kell rendelni akkor is,
a) ha sürgősen kell intézkedni, és a cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes személynek nincs törvényes képviselője, vagy annak személye nem állapítható meg, továbbá
b) ha az ismeretlen, távollevő vagy ügyeinek vitelében egyébként akadályozott személy jogainak megóvása érdekében szükséges.
(3) Az eseti gondnok az ügyben olyan jogkörrel jár el, mint a gyám, illetőleg a gondnok.