OBH 2998/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, mivel sérelmezte Felsőpakony Község Önkormányzatának eljárását a gyermekvédelmi törvény alapján indult  támogatás megállapítására vonatkozó ügyében.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált gyermeki jogok és a szociális biztonságoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos 1999. márciusában kérelmet nyújtott be az önkormányzathoz, hogy gyermekei részére "segélyt" állapítsanak meg. Előadta, hogy  a külön élő apa semmivel nem járul hozzá a gyermekek neveléséhez, a háztartás kiadásaihoz, ezért kéri az önkormányzat segítségét. Az önkormányzat bizottsága a kérelmet elutasította. Az indokolás szerint a család egy főre jutó jövedelme nem magas (14.820 Ft), azonban a községben nagyon sok olyan család él, akinek jövedelme jóval ez alatt van. Az önkormányzat anyagi helyzete nem teszi lehetővé, hogy ekkora jövedelemnél támogatást állapítsanak meg. A panaszos a határozatot megfellebbezte. Arra hivatkozott, hogy az egy főre jutó jövedelmük nem éri el a jogszabályban meghatározott  havi 15.300 Ft-ot, ezért számára érthetetlen, hogy 14.820 Ft/fő/hó jövedelem esetén miért utasították el. A képviselő-testület a fellebbezést elbírálta és a "rendkívüli gyermekvédelmi" támogatást elutasította. A bizottság a kérelem tárgyát gyermekvédelmi támogatásnak minősítette,  rendkívüli jelzőt a fellebbezési eljárásban kapott az ügy.
A vizsgálat megindításakor az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese bekérte  a gyermekvédelmi támogatásról szóló helyi rendeletet, de ennek az önkormányzat nem tett eleget. A polgármesternek küldött megkeresésre az igazgatási előadó válaszul a rendelet fél oldalas kivonatát  küldte meg, amely a rendkívüli gyermekvédelmi támogatásról szól. A hiányos iratanyag miatt az alábbi kérdést tettem fel: 
"A panaszos ügyében ... 1999. szeptember 29-én kértük a gyermekvédelmi támogatással kapcsolatos helyi rendelet megküldését.  Az országgyűlési biztos általános helyettese a kért anyagot nem kapta meg, helyette csak a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás szabályozására vonatkozó fél oldal kivonat érkezett. A panaszos a segélykérő lapon nem kért rendkívüli gyermekvédelmi támogatást, hanem a gyermekek részére segélyt kért. Az első- és a másodfokú határozat más-más támogatási formáról szól.
Kérem Jegyző Asszonyt, hogy az első fokú határozat elutasítása előtt készült  környezettanulmányt szíveskedjen megküldeni, amely egyértelmű megállapítást tartalmaz a család életkörülményeiről. Ismételten kérem a rendszeres gyermekvédelmi támogatással kapcsolatos helyi rendelet 1999. márciusában hatályos szövegét megküldeni, melyben a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 19. § (5) bekezdése szerinti szabályozás szerepel.
"19. § (5) A kérelemben, valamint a jövedelemnyilatkozatban szereplő adatok valódisága környezettanulmány készítésével vizsgálható. A jogosultság elbírálásánál a települési önkormányzat rendelete a vagyoni helyzet vizsgálatát akkor írhatja elő, ha az önkormányzat hivatalos tudomása vagy a környezettanulmány megállapításai alapján a gyermeket gondozó család életkörülményei nem felelnek meg a jövedelemnyilatkozatban szereplő adatoknak.” ..."
Az önkormányzat ezt követően megküldte a gyermekvédelem helyi rendszeréről szóló rendeletet és közölte, hogy a kért környezettanulmányt nem áll módjukban  megküldeni, mivel, a környezettanulmányt - mint írták - "a rendszeres gyermekvédelmi támogatások esetében szoktunk készíteni." A vizsgált esetben a kérelmező családjának anyagi helyzete a hivatal előtt ismert, ezért környezettanulmány készítését nem tartották szükségesnek.

Az ügy jogszabályi háttere

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
Rendszeres gyermekvédelmi támogatás
19. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (a továbbiakban: rendszeres támogatás) célja, hogy elősegítse a gyermek családi környezetben történő ellátását, nevelését és megelőzze a gyermek kiemelését a családból.
(5) A kérelemben, valamint a jövedelemnyilatkozatban szereplő adatok valódisága környezettanulmány készítésével vizsgálható. A jogosultság elbírálásánál a települési önkormányzat rendelete a vagyoni helyzet vizsgálatát akkor írhatja elő, ha az önkormányzat hivatalos tudomása vagy a környezettanulmány megállapításai alapján a gyermeket gondozó család életkörülményei nem felelnek meg a jövedelemnyilatkozatban szereplő adatoknak.
(6) A vagyoni helyzet vizsgálata kiterjed a (4) bekezdésben meghatározott közös háztartásban élő közeli hozzátartozók vagyonára.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
Kérelem
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
A tényállás tisztázása
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani.
(3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.

Felsőpakony Község Képviselő-testületének 8/1998. sz. rendelete a gyermekvédelem helyi rendszerről.
"A rendszeres gyermekvédelmi támogatás
6. § (1) A Szociális Bizottság a gyermeket rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesíti, ha a gyermeket gonodzó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben.
(2) A rendszeres támogatás - az (1) bekezdésben foglalt feltételek fennállása esetén - gyermekenként az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20 %-ával megegyező összegű. Ha az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege változik, a változás időpontjától a támogatást az új összegnek megfelelően kell folyósítani. 
(3) A Szociális Bizottság az (1) bekezdésben foglaltakon túl rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesíti a gyermeket, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem az öregségi nyugdíj legkisebb összegét legfeljebb 3 %-kal meghaladja, amennyiben a családban az alábbi veszélyeztetettségi tényezők valamelyike megtalálható:
- három, vagy többgyermekes család,
- gyermekét egyedül nevelő szülő,
- a gyermekét gondozó(k) tartósan munkanélküli, illetve tartósan beteg.
A rendkívüli gyermekvédelmi támogatás
7. § (1) A Szociális Bizottság a gyermeket rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó család időszakosan létfenntartási gondokkal küzd, vagy létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került. Létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzet különösen: valamely családtag tartós betegsége, vagy ellátatlan munkanélkülisége miatt bekövetkezett 50 %-os mértékű jövedelemcsökkenés, illetve az elemi kár miatt bekövetkezett rendkívüli kiadás.
(2) A rendkívüli támogatás egyszeri összege 2.000 Ft-nál kevesebb és a mindenkori öregségi nyugdíjminimum kétszeres összegénél magasabb nem lehet.
(3) A rendkívüli gyermekvédelmi támogatás egy naptári éven belül gyermekenként legfeljebb 3 alkalommal adható.
(4) A támogatás összegéről és formájáról határozatban kell rendelkezni. A határozatot indokolt esetben azonnal végrehajthatóvá lehet nyilvánítani. "
 
Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállításai
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszos ügyében az első fokú határozat gyermekvédelmi támogatás címen bírálta a kérelmet, annak ellenére, hogy mind a törvényben, mind a helyi rendeletben ez két fogalmat jelent, eltérő - rendkívüli és rendszeres - meghatározással. A panaszos eredeti kérelme nem egyszeri támogatásra vonatkozott, hanem a család megnehezült helyzetére kérte a rendszeres támogatást. Az első fokú határozat egyértelműen a rendszeres gyermekvédelmi támogatást szabályozó jogszabályi háttérre és az ott figyelembe vehető jövedelemhatárra utalt. Gyűjtőnéven gyermekvédelmi támogatásról döntött, kikerülve azt a törvényi kötelezettséget, hogy a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni, valamint, hogy a határozathozatalhoz szükséges tényállást a hatóságnak kell tisztázni. A tényállás tisztázásának elmaradását  az első fokú határozat bizonyítja, mivel még a határozat tárgya sem felel meg a jogszabály szerinti meghatározásnak. A kérelem, a határozat egyes utalásai és a hivatkozott jogszabály azonban egyértelműen bizonyítja, hogy a bizottság rendszeres gyermekvédelmi támogatás iránti kérelmet utasított el. A panaszos fellebbezése egyértelműen a rendszeres támogatás megállapítására hivatkozott, tekintve, hogy utalt az egy főre eső jövedelemhatár törvényi kitételére és arra, hogy esetükben ez a maghatározott összeget nem éri el. A fellebbezési eljárás ennek ellenére már rendkívüli támogatásról döntött, ismételt elutasítással. A törvény határozott rendelkezést tartalmaz arra, hogy a jövedelemnyilatkozatban szereplő adatok valódisága környezettanulmány készítésével vizsgálható. A környezettanulmány nem virtuálisan történik, hanem az a valóságban a kérelmező lakásában készül. Elengedhetetlen annak tisztázása, hogy a kérelmező milyen minőségben lakik az ingatlanban (tulajdonos, bérlő, albérlő, egyéb), mekkora a lakás és  milyen állagú, felszereltségű. Kérdésekre, megállapításokra, észlelésekre megalapozott döntés készíthető. Gyakorta még a szomszédoktól is indokolt információt kérni. Az első fokú határozat a rendszeres gyermekvédelmi támogatás törvényben szabályozott szakaszára való hivatkozással egy kijelentő mondattal utasította el a kérést és nem gondoskodott a környezettanulmány elkészítéséről sem. A jogszabályi utalás egyértelművé teszi, hogy a panaszos ügyében rendszeres gyermekvédelmi támogatást utasítottak el.
	Nem fogadható el az önkormányzat érvelése, hogy csak a rendszeres gyermekvédelmi támogatás esetén szoktak környezettanulmányt végezni, mivel az első fokú határozat  a pontatlan meghatározás ellenére pontos jogszabályi utalást tartalmazott. Ez tette világossá, hogy rendszeres gyermekvédelmi támogatást utasítottak el környezettanulmány nélkül (az önkormányzat nyilatkozata ellentétes a gyakorlatával). Az első fokú elutasítást olyan jövedelmi igazolás birtokában hozták, ami megfelelt a törvény által előírt feltételeknek. Az önkormányzat az első fokú határozatban környezettanulmány készítésével nem is vitatta a jövedelmnyilatkozatban szereplő adtatok valódiságát, de még hivatalos tudomásról sem tett említést.  Az önkormányzatnak az elmulasztott környezettanulmány következtében nem volt mérlegelési lehetősége a rendszeres gyermekvédelmi támogatás megállapításában, mert a panaszos egyébként megfelelt a törvényi előírásoknak.
A vizsgálat megállapította, hogy a tényállás tisztázásának elmaradása és a kérelemnek nem a tartalma szerinti elbírálása az Alkotmányban garantált  gyermeki jogokkal, valamint a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. A határozatok meghozatalától egy év már eltelt, ezért nincs lehetőség annak kezdeményezésére, hogy az önkormányzat a határozatokat vonja vissza. Kezdeményezésem a jövőbeni hasonló esetek elkerülése érdekében teszem meg.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)  bekezdése alapján felkérem Felsőpakony Község Önkormányzatának Képviselő-testületét és Szociális Bizottságát, hogy mindenkor vegyék figyelembe a gyermekvédelmi törvény előírásait a rendszeres gyermekvédelmi támogatások megállapításánál. A panaszos által ismételten előterjesztett kérelmet a törvényben foglaltak szerint bírálják el.
	Kérem az önkormányzat képviseletében eljáró polgármestert, hogy a kezdeményezésben foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról és intézkedéséről - beleértve a testület és bizottság tájékoztatását és figyelemfelhívását -  30 napon belül, illetve a következő bizottsági és testületi döntést követően értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2000. október 3.

Gönczöl Katalin