OBH 2993/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Tárgy: Nyomozó hatóság eljárása

Az eljárás megindulása:
	A panaszos hivatalomhoz intézett levelében leírta, hogy 1998. októberében személygépkocsija koccant egy Lada típusú gépkocsival. Amikor panaszos kiszállt, hogy a keletkezett kárt megnézze, a másik személygépkocsi vezetője ládafeszítő vassal fejbe vágta. Panaszos az esetet követően könnyű testi sértés vétsége miatt feljelentést tett a lakóhelye szerint illetékes II. kerületi Rendőrkapitányságon. A panaszos sérelmezi, hogy ügyével a nyomozó hatóság nem foglalkozott, ugyanis a feljelentést követően hat hónap elteltével érdeklődött ügyének állása iránt, de ekkor közölték vele, hogy ügyét irattárba helyezték.

A megállapított tényállás:
	A panaszos gépkocsija 1998 október 22-én koccant egy Lada típusú személygépkocsival. A koccanást követően mindkét vezető kiszállt az autóból, és veszekedésbe kezdtek. A két vezető közötti veszekedés odáig fajult, hogy a Lada típusú személygépkocsi vezetője egy vasdarabbal fejbe vágta panaszost, aki az ütés következtében nyolc napon belül gyógyuló fejsérülést szenvedett. Panaszos az eset miatt 1998 november 18-án ismeretlen tettes ellen feljelentést tett a II. kerületi Rendőrkapitányságon, a feljelentéséhez csatolta a kórházi igazolást is. A feljelentés alapján a nyomozó hatóság eljárást indított, melynek során beszerezték a koccanás miatt indult szabálysértési eljárás iratait. Az eljárás során panaszost telefonon kérték, hogy magánindítvány megtétele végett keresse fel a rendőrkapitányságot, de konkrét időpontot nem adtak neki. A nyomozó hatóság ügyintézője 1999. május 9-én, tekintettel arra, hogy a panaszos a rendőrkapitányságot nem kereste fel, és így a magánindítvány előterjesztését is elmulasztotta, az ügyiratot irattárba helyezte, majd erről a panaszost értesítette.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
55. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.

•	A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. tv.:
170. § (1) Aki más testi épségét vagy egészségét sérti, ha a sérülés vagy a betegség nyolc napon belül gyógyul, a könnyű testi sértés vétségét követi el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.

•	A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv.:
16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
(2) Általános nyomozó hatóság a rendőrség és az ügyészség.
121. § (1) A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.
123. § (1) Magánindítványra büntethető bűncselekmény miatt csak a jogosult feljelentése alapján indítható büntető eljárás. A magánindítvány előterjesztésére jogosultnak minden olyan nyilatkozatát, amely szerint az elkövető büntetőjogi felelősségrevonását kívánja, magánindítványnak kell tekinteni.
(2) A magánindítvány előterjesztésére jogosult nyilatkozatát be kell szerezni, ha az eljárás megindulását követően derül ki, hogy a cselekmény csak magánindítványra büntethető.
(3) A magánindítványt attól a naptól számított 30 napon belül kell előterjeszteni, amelyen a magánindítványra jogosult a bűncselekmény elkövetőjének kilétéről tudomást szerzett. A (2) bekezdés esetén ezt a határidőt attól a naptól kell számítani, amelyen a magánindítványra jogosult a hatóság felhívásáról tudomást szerzett. A meghalt sértett hozzátartozója a még nyitva álló idő alatt terjesztheti elő a magánindítványt.
(4) A magánindítvány előterjesztésére nyitva álló határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos a büntetőeljárás megindításának alapjául szolgáló fejsérülést 1998. október 22-én szenvedte. A fejsérülést megelőző közlekedési baleset miatt még ugyanezen a napon szabálysértési eljárás indult. A helyszínre kiérkező rendőrök mind a panaszos, mind az őt fejbe vágó személy adatait rögzítették. A panaszos az általa elszenvedett sérülés miatt 1999. november 18-án ismeretlen tettes ellen feljelentést tett a II. kerületi Rendőrkapitányságon. A feljelentés megtételére tehát a bűncselekmény elkövetésétől számított 30 napon belül került sor. A feljelentésről felvett jegyzőkönyv tartalmazza a bűncselekmény könnyű testi sértésként való minősítését, és  a panaszos konkrét nyilatkozatát, melyben az eljárás megindítását, és az elkövető felelősségre vonását kérte.
	A könnyű testi sértés vétsége törvényi rendelkezés alapján magánvádas bűncselekmény, ami azt jelenti, hogy elkövetője csak magánindítvány alapján büntethető, a magánindítvány hiánya a büntethetőséget kizárja.
	A II. kerületi Rendőrkapitányság ügyintézőjének eljárása során panaszos ügyében problémát annak kérdése okozott, hogy a panaszos által ismeretlen tettes ellen tett feljelentés magánindítványnak tekinthető-e vagy sem.
	Magánindítvány előterjesztésére a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv. szerint elsősorban a sértett jogosult. A magánindítvány tekintetében a törvény formai követelményeket nem határoz meg. Tartalmi követelményként egyetlen kitétel az, hogy a magánindítvány előterjesztésére jogosult olyan nyilatkozatot tegyen, melyben az elkövetővel szemben az eljárás lefolytatását, és annak felelősségre vonását kéri. A magánindítványt attól a naptól számított 30 napon belül kell előterjeszteni, amelyen a magánindítványra jogosult az elkövető kilétéről tudomást szerzett.
	Panaszos a bűncselekmény elkövetésétől számított 30 napon belül ismeretlen tettes ellen tett feljelentést, melyben az eljárás lefolytatását, és az elkövető felelősségre vonását kérte. Panaszos tehát a feljelentés megtételekor az elkövető nevét, személyi adatait - annak ellenére, hogy a koccanás miatt az ügyben a közlekedési szabálysértési eljárás már folyamatban volt - a feljelentés megtételekor nem ismerte. A törvény rendelkezése szerint pedig a magánindítványt az elkövető kilétéről történő tudomásszerzéstől számított 30 napon belül kell előterjeszteni. A törvény előírása szerinti tudomásszerzés azonban nem jelenti az elkövető nevének vagy egyéb azonosításra szolgáló adatainak ismeretét, elegendő, ha az ismert adatok alapján az elkövető személye megállapítható. Jelen esetben nem csak, hogy megállapítható volt az elkövető személye, hanem pontosan azonosítható is, mivel a közlekedési baleset miatt az ügyben szabálysértési eljárás is indult, és abban a testi sértés elkövetőjének adatait a hatóság már rögzítette.
	Mindezek alapján megállapítom, hogy a panaszos bűncselekmény elkövetésétől számított 30 napon belül ismeretlen tettes ellen tett feljelentése joghatályos magánindítvány volt, az elkövető adatainak panaszos általi megismerését követően újabb nyilatkozat beszerzése, panaszos ennek megtételére való felhívása - ennek megtörténte a rendelkezésemre álló dokumentumok alapján nem bizonyított - szükségtelen eljárási cselekmény volt. /BH. 1982.I./ Megállapítom tehát, hogy a II. kerületi Rendőrkapitányság eljáró ügyintézője azzal, hogy panaszos ügyét a magánindítvány előterjesztésének elmaradására hivatkozással irattárba helyezte, a jogállamiság szerves részét képező tisztességes eljáráshoz és a személyi biztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlás:
	A fentiekben megállapított alkotmányos joggal összefüggő visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21.§-ában foglalt felhatalmazásom alapján a következő kezdeményezést teszem:
	Felkérem a II. kerületi Rendőrkapitányság Vezetőjét, hogy a konkrét ügyben adjon utasítást a büntetőeljárás magánindítvány alapján való lefolytatására. Kérem továbbá a kapitányságvezetőt, hogy figyelmeztesse munkatársait a jogszabályok, törvényi előírások pontos betartására.

Budapest, 2000. december 13.

Gönczöl Katalin