OBH 2989/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez írt levelében sérelmezte, hogy feljelentésével a Szigetszentmiklósi Városi Rendőrkapitányság nem foglalkozott, azzal kapcsolatban nyomozást nem indított.

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

A panaszos 1997-ben bejelentést tett a szigetszentmiklósi Rendőrkapitányságon. Bejelentésében elmondta, hogy a Szoma Bt. hamis névjegykártya és cégnév felhasználásával vállalt tőle alvállalkozói minőségben munkát. A munka elvégzése után a Bt. követelte a panaszostól a munkadíj kifizetését, aki akkor azt nem tudta teljesíteni. A tartozás rendezése érdekében a panaszos szerződést kötött a Bt-vel, mely szerint a Bt. a panaszos tulajdonában lévő személygépkocsit értékesíti, majd a kapott vételárból a munkadíjnak megfelelő összeget levonják, a fennmaradó összeget pedig a panaszosnak átadják. A Bt. azonban a fennmaradó összeget nem adta át. 
A panaszos emiatt tett bejelentést a rendőrkapitányságon, melyben nyomozás lefolytatását kérte, továbbá jelezte, hogy a Bt-nél dolgozó személyek munkájukat nem bejelentve, hanem illegálisan végzik, és maga a Bt. sem szerepel a cégjegyzékben. A rendőrkapitányság a bejelentés alapján megindított előkészítő eljárás során sem szabálysértésre, sem bűncselekményre utaló körülményt nem talált, erről azonban a panaszost nem tájékoztatták, a nyomozás megtagadásáról határozatot nem hoztak. 
A panaszos a határozathozatal elmulasztása miatt panaszt tett a Ráckevei Városi Ügyészségen. Az ügyészség válaszában arról tájékoztatta a panaszost, hogy a rendőrség a bejelentésben foglaltakat kivizsgálta, bűncselekményre utaló körülményt nem észlelt, így a panaszos kárigényét polgári bíróság előtt érvényesítheti.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

57.§(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

2. A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv. (továbbiakban Be.):

121. § (1) A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.

122. § (1) Bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést; a feljelentés kötelező azokban az esetekben, amelyekben a feljelentés elmulasztása bűncselekmény.

123. § (1) Magánindítványra büntethető bűncselekmény miatt csak a jogosult feljelentése alapján indítható büntető eljárás. A magánindítvány előterjesztésére jogosultnak minden olyan nyilatkozatát, amely szerint az elkövető büntetőjogi felelősségrevonását kívánja, magánindítványnak kell tekinteni.

125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.

126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.

127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
b) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
c) a feljelentett cselekményt már jogerősen elbírálták.

129. § (1) A nyomozás megtagadásáról a nyomozó hatóság, a Btk. 22. §--ának e) pontjában meghatározott büntethetőséget kizáró ok, a Btk. 32. §- ának d) pontjában meghatározott büntethetőséget megszüntető ok fennállása esetén, illetőleg ha a feljelentést az ügyésznél tették, az ügyész határoz. A nyomozást megtagadó határozatot közölni kell a sértettel, továbbá azzal, aki feljelentést tett, vagy magánindítványt terjesztett elő. Ha a határozatot a nyomozó hatóság hozta, azt az ügyésznek is megküldi.
(2) A nyomozás megtagadása esetén a felmerült bűnügyi költséget az állam viseli.

148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.

A vizsgálat megállapításai:

Az Alkotmány 57.§ (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való jog érvényesíthetőségének feltétele bírósági, közigazgatási, illetve más hatósági döntés meghozatala. Ezzel szemben a Be. 148. §-ában biztosított jogorvoslati lehetőség - a panasztételi lehetőség - a nyomozás során a hatóság mulasztásai esetén is biztosítja ezt a jogot. A büntetőeljárásban a jogorvoslati jog érvényesíthetőségének e kettős garanciája azon alapul, hogy a büntetőeljárás során alapvető jogokat korlátoznak, illetve azok védelmében tesznek intézkedéséket. A nyomozóhatóságot tehát a bejelentés, feljelentés alapján intézkedési kötelezettség terheli. Amennyiben megállapítható, hogy a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény a nyomozás megtagadásáról kell határozatot hozni. A Szigetszentmiklósi Városi Rendőrkapitányság a nyomozás megtagadásáról határozatot nem hozott, ezzel az Alkotmány 57.§ (5) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A Ráckevei Városi Ügyészség a panaszos rendőrkapitányság mulasztása miatt tett panaszára válaszolva a polgári peres eljárás igénybevételének lehetőségéről adott tájékoztatást, a határozathozatal pótlására azonban utasítást nem adott. Az ügyészség ezen eljárása az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz és az Alkotmány 64.§-ában rögzítet panaszhoz való joggal  összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §-ában biztosított jogomnál fogva  a megállapított alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságok orvoslására az alábbi kezdeményezéséket teszem:

1. Felkérem a Szigetszentmiklósi Városi Rendőrkapitányság vezetőjét, hogy intézkedjen a határozat pótlása iránt.

2. Felkérem a Ráckevei Városi Ügyészség vezetőjét, hívja fel munkatársai figyelmét, hogy a nyomozás törvényességi felügyelete során tartsák be az alkotmányos és törvényi előírásokat.

Budapest, 2000. február 21.

Dr. Polt Péter