OBH 2941/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Győrffy Zsuzsanna

Tárgy: hagyatéki eljárás kifogásolása

A vizsgálat megindítása

A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához benyújtott panaszában sérelmezte unokái örökléshez való jogának csorbulását.

Mivel az ügy összefüggésbe hozható az Alkotmány 14. §-ában foglalt örökléshez való joggal, az ügyben vizsgálatot indítottam, és Pápa Város Gyámhivatalától tájékoztatást kértem.

A megállapított tényállás

A panaszos leányának két kiskorú gyermeke volt. A panaszos leányának első házasságából született gyermekét a második férje 1990-ben örökbe fogadta. 

A panaszos leánya 1996-ban elhunyt.

Az apa 1997-ben az örökbefogadott gyermek magatartási problémái miatt kérte a kiskorú állami gondozásba vételét. Ettől kezdve a kiskorú törvényes képviseletét a Veszprém Megyei Gyermek és Ifjúságvédő Intézet intézeti gyámja látta el. A Nagyvázsonyi Körjegyzőségtől az elhunyt férje 1997. októberében kérvényezte felerészben két kiskorú gyermeke tulajdonában lévő lakóingatlan adásvételéhez való hozzájárulást. Az állami gondoskodás alatt álló B.R. gyámja és Veszprém Város Gyámhivatala az adásvételhez hozzájárult, az apa a kiskorú részére járó 290.007 Ft-ot a gyermek gyámi fenntartásos betétkönyvébe befizette.

Az apa 1999. decemberében jegyzőkönyvileg nyilatkozott a pápai városi gyámhivatalnál arról, hogy felesége halála után a hagyaték felvétele valóban az Ő bemondása alapján történt, nagy értékű ingóságot nem titkolt el, műhelyének szerszámai nem képviselnek nagy értéket, azok 90 %-a már házasságkötésük idején is megvolt.

A LADA-Szamara személygépkocsi forgalmi engedélyében a felesége neve szerepelt, de házasságkötésük idején a férj is rendelkezett gépkocsival, melyet közös megegyezéssel értékesítettek, ellenértékét közös háztartásuk fenntartására fordították.

Közös OTP tartozásuk utolsó részletét a férj rokonainak segítségével törlesztette.

Érintett alkotmányos jogok

14. § Az alkotmány biztosítja az öröklés jogát.

Az ügy jogszabályi háttere

6/1958. ( VII. 4.) IM rendelet a hagyatéki eljárásról

4. § (1) Magyar állampolgár után maradt belföldi ingatlan vagyont leltározni kell.
(2) A belföldön maradt ingóságokat csak akkor kell leltározni, ha azok értéke a háromszázezer forintot meghaladja, és
a) a hagyatékban szülői felügyelet alatt nem álló kiskorú, cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett vagy ismeretlen helyen távollévő személy érdekelt, és ezek a körülmények a halottvizsgálati bizonyítványból megállapíthatók...
d) a leltározást az örökösként érdekelt személy, a végrendeleti végrehajtó, a hagyatéki hitelező vagy a gyámhatóság kéri...

5. § (2) Az ingóvagyonra vonatkozó leltárt a vagyon fekvésének helyén ( a helyszínen ) kell elkészíteni, ha 
a) a kiskorú örökös érdekei veszélyeztetve vannak,

7. § (2) Ha a hagyatékban kiskorú, gondnokság alatt álló, ismeretlen helyen távollévő személy, vagy méhmagzat érdekelt, a törvényes képviselőt meg kell hallgatni.
(3) A meghallgatott személyt figyelmeztetni kell arra, hogy a leltározás alá eső vagyontárgyak eltitkolása büntetendő cselekmény.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 

615. § (1) Az örökhagyó házastársa örökli mindannak a vagyonnak a haszonélvezetét, amelyet egyébként nem ő örököl (özvegyi jog).

A vizsgálat megállapításai

A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy a nagyvázsonyi gyámhatóság nem sértett jogszabályt, amikor a helyszíni leltározást nem kérte, nem volt rá oka, hogy a kiskorú örökösök vagyoni érdekének sérelmét vélelmezze.

A kiskorúak elhunyt édesanyjuk után az ingatlanvagyont megörökölték, az ingatlan értékesítése után az apa az állami gondoskodás alatt álló B.R. számlájára az ingatlan értékének a kiskorúra eső részét  B.R. gyámhatósági számlájára befizette. A LADA-Szamara személygépkocsi és az ingóságok haszonélvezeti jogát a férj özvegyi jogon örökölte.

Fentiek alapján megállapítottam, hogy a gyámhatóság eljárása nem sértette a kiskorúak örökléshez való jogát, a jogszabályban előírtak szerint jártak el.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi  LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében foglaltak szerint további vizsgálat szükségessége nem áll fenn, illetőleg a lefolytatott vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy alkotmányos joggal való összefüggésben sérelem nem keletkezett.

Budapest, 2000. április12.                                                          

Dr.Polt Péter