OBH 2920/1999., 2921/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Bakos Anita

A vizsgálat megindítása

	Az Idősek Otthonáért Alapítvány (1134 Budapest, Huba u. 12.) tulajdonában levő Szent József Otthon (2030 Érd, Gyula u. 39.) négy lakója az otthonban nyújtott ellátással kapcsolatban számos panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. 

	A panaszosok többek között sérelmezik a gondozási szerződés megkötésének körülményeit és tartalmát, amely nem egyezik meg a tájékoztatóban foglaltakkal. Kifogásolják, hogy a szerződés többször lett módosítva, de arról ők nem kaptak másolatot. Véleményük szerint gondok vannak az intézmény gazdálkodásával, a lakók egyáltalán nem látnak bele, hogy mire költik a pénzt. Az egyik panaszos azt állítja, hogy egy idős lakót arra kényszerítettek, hogy az ingatlana eladásából származó összeget a közalapítványnak fizesse be. Az érdekképviselet nem működik rendesen, mert az igazgató nem fogadja a képviselőket. A személyzet tagjai "túl sokan" vannak és nem rendelkeznek a törvényben előírt szakképzettséggel. Sérelmezik, hogy a gondozási díjat legutóbb 6 ezer forinttal emelték, és most 21 ezer forintot fizetnek. A befizetett gondozási díjról nem kapnak semmilyen nyugtát. Az élelmezés gyenge, az orvosi ellátás szervezetlen - nem tudják mikor rendel az orvos - és a betegek szállítására vásárolt mikrobuszt sem rendeltetésszerűen használják.

	Mivel az ügyben felmerült a szociális biztonsághoz, a lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez, a tulajdonhoz való jog, illetve a panaszjog sérelmének a gyanúja, megindítottam a vizsgálatot. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésében foglalt felhatalmazással élve, felkértem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megyei önkormányzat által kijelölt módszertani feladatot ellátó intézmény szakmai segítségével ellenőrizze, hogy a fenntartó a szociális intézményt a működési engedélyben, foglaltaknak megfelelően működteti-e, különös tekintettel a panaszban foglaltakra.

Az érintett alkotmányos jogok

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
(2) Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet.
[...]
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
[...]
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Alkalmazandó jogszabályok

1. A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről szóló 161/1996. (IX. 7.) kormányrendelet

2. A személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 2/1994. (I. 30.) NM rendelet

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai

	A közigazgatási hivatal vezetője 2000. február 28-án kelt levelében tájékoztatott arról, hogy a megkeresésem alapján - a megyei módszertani központ bevonásával - lefolytatta az intézmény teljes körű vizsgálatát.  A vizsgálat során tapasztaltakról a közigazgatási hivatal részletes jelentést mellékelt. 

	Az Idősek Otthonáért Alapítvány (1134 Budapest, Huba u. 12, létrehozója a Magyar Sarutlan Karmelita Rendtartomány) által működtetett Szent József Otthon (2030 Érd, Gyula u. 39.) 1997. május elsejétől a 60.068-2/1999 sz. működési engedély alapján 50 fővel üzemelt, majd 1999. augusztus elsejétől 70 főre történő létszámbővítésre kapott engedélyt a 31-813/1999. sz. határozat alapján. Működési engedélyük határozatlan időre szól, az ápoló-gondozó otthon ellátási területe országos hatáskörű. Jelenleg 66 fő gondozott él az otthonban, egyik gondozott sem áll gondnokság alatt. 

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének megkeresésében ismertetett panaszok alapján a közigazgatási hivatal elkészített egy kérdőívet, amelyet véletlen mintavétellel kiválasztott, a gondozotti létszám tíz százalékának megfelelő számú gondozott  külön-külön kitöltött.

	A helyszíni vizsgálat, a véletlen mintavétellel kiválasztott gondozottak által kitöltött kérdőív, továbbá az intézmény vezetőjétől és dolgozóitól kapott tájékoztatás alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosának megkeresésében foglalt panaszok tekintetében a közigazgatási hivatal a következőket állapította meg:

	1. A gondozási szerződés megkötésének körülményei, tartalma és módosítása

	A panaszosok többek között sérelmezték a gondozási szerződés megkötésének körülményeit és tartalmát, amely véleményük szerint nem egyezik meg a tájékoztatóban foglaltakkal. Kifogásolják, hogy a szerződés többször lett módosítva, de arról ők nem kaptak másolatot. 

	A vizsgálat megállapította, hogy minden lakó rendelkezik a gondozási szerződés egy példányával. A vizsgálat során két lakó kifogásolta, hogy gondozási szerződésük eltér a "tájékoztatóban" foglaltaktól. Az Idősek Otthonáért Alapítvány Kuratóriumának elnöke, valamint az otthon vezetője azt a tájékoztatást adta, hogy az intézmény a gondozottak felvételének rendszeréről, az intézmény működéséről, annak jellegéről szóló írásbeli tájékoztatóval nem rendelkezik és erről írásbeli nyilatkozatot adtak a közigazgatási hivatalnak.

	Ugyanezen két gondozott azt a tájékoztatást adta, hogy a tanúk nem előttük írták alá a gondozási szerződést, másodpéldányt egy hónap múlva kaptak, amelyen olvashatatlan volt a tanúk aláírása. A többi meghallgatott gondozott nem kifogásolta az aláírás körülményeit. A gondozottak az Alkotmány 2. §-ban foglalt a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének részét képező tisztességes eljáráshoz való jogának sérelméhez vezethet, ha a gondozási szerződéseket nem a megfelelő eljárási szabályok betartásával kötik meg. Mivel a közigazgatási hivatal felhívta az intézmény figyelmét erre a körülményre, ajánlással e tekintetben nem élek. 

	2. A személyi térítési díj

	A közigazgatási hivatal megállapította, hogy a gondozási szerződéseket egyetlen személyi térítési díj emelésekor sem  módosították, minden gondozottnak a belépésekor kelt példány van a birtokában. A személyi térítési díjak módosításáról a gondozottak szóbeli tájékoztatást kapnak, továbbá a faliújságon elhelyezett hirdetményből értesülnek. A közigazgatási hivatal a 2000. február havi ellenőrzési jegyzőkönyvben felhívta az intézményt, hogy intézkedjen a személyi térítési díjak megváltoztatásakor a gondozási szerződés egyénenkénti módosításáról és arról, hogy a gondozottak mind kapjanak másodpéldányt a módosított szerződésből. A gondozottak az Alkotmány 2. §-ban foglalt a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének részét képező tisztességes eljáráshoz való jogának sérelméhez vezethet, ha a személyi térítési díjak módosításáról nem megfelelő formában kapnak tájékoztatást. Mivel a közigazgatási hivatal felhívta az intézmény vezetőjét a hiányok pótlására,  ajánlással e tekintetben nem élek. 

	A közigazgatási hivatal megállapította, hogy az 1999. augusztusi ellenőrzéskor készült jegyzőkönyvben foglalt észrevételek alapján, 2000. januártól az intézmény változtatott az eddigi gyakorlatán, és a gondozottak a befizetett hozzájárulásukról kivétel nélkül nyugtapéldányt kapnak. 

	3. Az otthon gazdálkodása

	A vizsgálat megállapította, hogy az intézmény 27 millió forint olyan egyszeri hozzájárulást szedett be, amelyet nem volt joga. A szociális intézmény 21 szobával rendelkezik, melyből 6 lakrészhez csatlakozik fürdőszoba, 15-höz pedig nem. E 15 szobában 30 gondozott lakik, akiktől 900.000.-Ft egyszeri hozzájárulást szedtek be, annak ellenére, hogy szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 117/B. § (1) bekezdése értelmében egyszeri hozzájárulás csak az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülményekért és szolgáltatásokért kérhető. A 2/1994 (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről 44. § kimondja, hogy átlagot jóval meghaladó elhelyezési körülménynek az olyan egy vagy kétszemélyes lakószoba minősül, amelyhez önálló fürdőszoba tartozik.  Mivel a fent említett 15 lakószobához nem tartozik fürdőszoba, ezért jogszabályba ütköző volt egyszeri hozzájárulást kérni ezekért a lakószobákért. A közigazgatási hivatal felhívta az intézményt egyszeri hozzájárulás feltételrendszerének jogszabályoknak megfelelő szabályozására a gondozási szerződésekben, a belső szabályzatban és a házirendben, továbbá kötelezte az intézményt a jogtalanul felvett összesen 27 millió Ft  egyszeri hozzájárulás visszafizetésére. A gondozottak az Alkotmány 2. §-ban foglalt a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének részét képező tisztességes eljáráshoz való jogának sérelméhez vezethet, ha az intézmény egyszeri hozzájárulást szed be olyan lakószobákért, amelyek nem minősülnek a jogszabály szerint "átlagot jóval meghaladónak". Tekintettel arra, hogy a közigazgatási hivatal felhívta az intézmény vezetőjét a jogtalanul felvett egyszeri hozzájárulás visszatérítésére, továbbá a gondozási szerződésekben, a belső szabályzatokban, illetve a házirendben az egyszeri hozzájárulások feltételrendszerének jogszabályoknak megfelelő szabályozására, ajánlással nem élek. 

	4. Ingatlanügyekkel kapcsolatos panasz

	Az egyik panaszos beadványában azt állította, hogy egy idős lakót arra kényszerítettek, hogy az ingatlana eladásából származó összeget a közalapítványnak fizesse be. A közigazgatási hivatal a kérdőíven rákérdezett arra, hogy a gondozottnak volt-e olyan ingatlanügye, amelynek bonyolításában az alapítvány/otthon valamilyen módon részt vett. A gondozottak véletlen mintavétellel kiválasztott 10%-a egyértelműen nemmel felelt, egyiküknél a kuratórium elnöke tanúként szerepelt ingatlanának értékesítése során. Az otthon vezetői írásban nyilatkoztak a közigazgatási hivatalnak arról, hogy egy lakó sem kérte fel az intézményt, hogy segítsen az ingatlanát értékesíteni, sem közvetve, sem közvetlenül. A múlt év novemberi lakógyűlés jegyzőkönyve szerint szóbeszéd tárgy volt, hogy ki mennyivel támogatja az alapítványt. A lakógyűlés során sikerült tisztázni, hogy két gondozott szabadon tett végrendelkezése adott okot a félreértésre. A közigazgatási hivatal vizsgálata alapján nem állapítható a gondozottak az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt tulajdonhoz való jogával kapcsolatos sérelem, mivel nem nyert bizonyítást, hogy az intézmény bármely gondozottat kényszerített volna az ingatlan értékesítéséből származó összeg közalapítvány részére történő befizetésére. 

	5. A dolgozók szakképzettsége

	A panaszosok sérelmezték, hogy a személyzet tagjai "túl sokan" vannak és nem rendelkeznek a törvényben előírt szakképzettséggel. A közigazgatási hivatal megállapította, hogy jelenleg 66 fő gondozottra 13 fő ápolószemélyzet jut, amely megfelel a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről 2/1994 (I. 30.) NM rendelet 1. számú mellékletében foglaltaknak. Ugyanez nem mondható el a szakképzettségről, amely nem éri el az ötven százalékot sem. Az intézményben nincs mentálhigénés szakember, továbbá hiányzik a részmunkaidős gyógytornász és dietetikus is. A meglevő dolgozók szakmaiságát viszont egyöntetűen jónak ítélték a gondozottak, kedvesnek és segítőkésznek jellemezték őket. A közigazgatási hivatal felhívta az intézményt arra, hogy gondoskodjon az előírt szakképzettség megszerzésének elősegítéséről, illetve dietetikus, gyógytornász és mentálhigénés szakember alkalmazásáról. A jogszabályban előírt arányú szakképzett dolgozók, illetve a gyógytornász, a dietetikus és a mentálhigénés szakemberek hiánya a gondozottak az Alkotmány 70/D. §-ben foglalt lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben visszásságot okoz. Tekintettel arra, hogy a közigazgatási hivatal felhívta az intézmény vezetőjét a hiányok pótlására, ajánlással e tekintetben nem élek.

	6. Érdekképviselet, panaszjog

	A beadványban szerepelt, hogy az érdekképviselet nem működik rendesen, mert az igazgató nem fogadja a képviselőket. A közigazgatási hivatal megállapította, hogy az intézményben működik érdekképviseleti fórum, amely a múlt év novemberéig csak formális jellegű volt. A házirend 1. sz. melléklete megfelelően szabályozza annak működését. A fórumnak négy tagja van, ebből három gondozott, egy fő hozzátartozó. Az üléseket negyedévente tartják, de szükség szerint rendkívüli esetben is összehívható. A lakógyűlések jegyzőkönyveiből nem derül ki, hogy melyiket kezdeményezte az érdekképviselet, melyiket az otthon vezetése.

	A vezetőséghez évente több panasz is érkezik, de nem mindegyik írásban dokumentált. Általában az élelmezéssel kapcsolatos kifogásokkal, illetve a lakók közötti nézeteltérésekkel foglalkoznak az írásos panaszok. A közigazgatási hivatal a vizsgálat során megállapította, hogy általában csak szóbeli intézkedés történik, ill. az érdekképviseleti fórum vezetőjének levelére "elintézett, rendben" lábjegyzet kerül. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 98. § (2) bekezdése értelmében a panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is. A panaszok nem jogszabálynak megfelelő megválaszolása a gondozottak az Alkotmány 67. §-ban foglalt panaszoz való jogával összefüggésben visszásságot okoz. Tekintettel arra, hogy a közigazgatási hivatal felkérte az intézményvezetőt a panaszok írásban történő megválaszolására, ajánlást nem teszek.

	7. Orvosi ellátás

	A panaszosok sérelmezték az orvosi ellátás szervezetlenségét is. A közigazgatási hivatal vizsgálata során megállapította, hogy a jogszabályi előírásoknak megfelelően heti 2-2 órát rendel az orvos és egy pszichiáter. Nem minden gondozott ismeri a rendelési időket, viszont akinek volt már szüksége az orvosra, kedvezően nyilatkozik. A megkérdezettek csupán egyike említette, hogy a mikrobusz nem áll mindig rendelkezésre, a többség elégedett többször is utazott már vele. A hiányosságokra remélhetően megoldást nyújt a készülő gépkocsi működtetési szabályzat. A közigazgatási hivatal vizsgálata az orvosi ellátás tekintetében nem állapított meg a gondozottak az Alkotmány 70/D. §-ban foglalt lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggő sérelmet.

	8. Élelmezés

	A beadványban szó esett arról is, hogy a panaszosok az élelmezést nem tartják kielégítőnek. A közigazgatási hivatal megállapította, hogy az intézmény a jogszabályi előírásoknak megfelelően legalább napi háromszori  - ebből egy meleg - étkezést biztosít a gondozottak részére. Az intézmény konyhája azonban az előírt élemiszer-nyersanyagok energia- és tápanyagtartalmának alsó határértékeit csak részben tartja be. Nem működik étlaptanács, a gondozottak szinte mindegyike jelezte az interjú során az élelmezéssel kapcsolatos kifogásait. Egyedül a kímélő étrendet igénylők elégedettek, annak ellenére, hogy nincs dietetikus, aki a 9 fő cukorbeteg étrendjére felügyelne. A vizsgálatot végzők véleménye szerint az intézmény konyhája ösztönösen, vagy gazdasági megfontolásokból inkább a diétát igénylők igényeihez igyekszik igazodni, holott a kétféle étkezési normát mindenképp el kellene egymástól választani. A közigazgatási hivatal felhívta az intézmény vezetését a hiányosságok kiküszöbölésére, különös tekintettel az étkezés keretében biztosított élelmiszer nyersanyagok energia- és tápanyagagtartalmának alsó értékeinek betartására, az egész napos étkeztetésre vonatkozó energia- és tápanyag beviteli előírások maximális figyelembevételére az 1/2000. sz. SZCSM rendelet 5. sz. táblázatában megszabottak szerint, valamint étlaptanács létrehozására. A közigazgatási hivatal a jogszabályban meghatározott részmunkaidő dietetikus szakember alkalmazására is kötelezte az intézményt. Az étkezés keretében biztosított élelmiszer nyersanyagok energia- és tápanyagagtartalmára vonatkozó előírások be nem tartása, az étlaptanács és a dietetikus szakember hiánya a gondozottak az Alkotmány 70/D.§-ban foglalt lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben visszásságot okozott. A közigazgatási hivatal felhívta az intézményt a hiányosságok megszüntetésére, ezért ajánlással nem élek. 

	Összegzésként megállapítható, hogy a Szent József Otthon ellenőrzésekor a közigazgatási hivatal több helyen is szabálytalanságot tapasztalt, amelynek megszüntetésére a vizsgálati jegyzőkönyv kézhezvételétől számított 120 napos határidőt adott az intézménynek. A közigazgatási hivatal ígéretet tett, hogy az utóellenőrzés eredményéről tájékoztatnak. 

Budapest, 2000. március 31.

Dr. Polt Péter