OBH 2873/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy: A szentlőrinci önkormányzat intézményracionalizálási terve

Az eljárás megindítása:
	A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához fordulva kifogásolta, hogy Szentlőrinc Város Önkormányzata a Kodolányi utcai Általános Iskola és Diákotthon Speciális Tagozata felvételi körzetének szűkítésével a következő tanévtől 25 fogyatékos gyermeket kizár az intézményből, és közülük 13 gyermeket a kollégiumból is.
	Mivel a panaszban foglaltak az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, vizsgálatot indítottam, melynek során megkerestem az önkormányzat jegyzőjét, és a Baranya Megyei Önkormányzat főjegyzőjét, a kapott válaszok alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás
	Szentlőrinc Város Önkormányzatának az 57/1999.(V.27.) sz. határozata a Kodolányi utcai Általános Iskola és Diákotthonban integrált oktatásban részesülő enyhén értelmi fogyatékos diákok számára fenntartott gyógypedagógiai tagozat felvételi körzetét az 1999/2000 -es tanévre korlátozott körben határozta meg. A társulási megállapodások alapján az intézmény működési körzetét úgy állapította meg, hogy a korábbi 29 település helyett csupán a városhoz közelebbi 20 település lakói számára biztosítja az oktatást, és a kollégiumot. Az intézmény a távolabbi falvakból csak abban az esetben vehet fel diákokat, ha a körzeten belüli diákok elhelyezése után még marad betöltetlen férőhelye. A 20 település megegyezik azon falvakkal, amelyekre a 149/1997 .(IX.10.) Korm. r. alapján a városi gyámhivatal, (vagy akár az önkormányzati építésügyi hatóság) hatásköre kiterjed.
	A megkeresésemre küldött iratok szerint az önkormányzat a körzethatár megállapításával azt kívánta befolyásolni, hogy a megye többi városának vonzáskörében élők közül többen - a közeli városi hasonló intézmények helyett - ne a szentlőrinci önkormányzat által fenntartott intézményt vegye igénybe csupán azért, mert ez az önkormányzat kollégiumot is fenntart.
	A döntést megelőzően az önkormányzat nem kérte ki az intézmény alkalmazotti közössége, az iskolaszék, az iskola szülői szervezetének véleményét, ezért a Baranya Megyei Közigazgatási Hivatal megállapította, hogy törvénysértően járt el a képviselőtestület, de törvényességi észrevételt nem tett, mert megállapította, hogy az önkormányzat a mulasztást később pótolta.

Az  alkalmazott jogszabályok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya 
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen:(...) az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról (...) való gondoskodás;

•	1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
86. § (1) A községi, a városi, a fővárosi kerületi és a megyei jogú városi önkormányzat köteles gondoskodni az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról, továbbá a nemzeti és etnikai kisebbség által lakott településen a nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozók óvodai neveléséről és az általános iskolai neveléséről és oktatásáról.
(3) A megyei önkormányzat (...) köteles gondoskodni
a) a kollégiumi és a nemzeti és etnikai kisebbségi kollégiumi ellátásról,
b) a középiskolai és a szakiskolai ellátásról,
89. § A közoktatási feladatok zavartalan biztosítása érdekében a fővárosi, megyei önkormányzat a főváros, megye területén működő önkormányzatokkal együttműködési megállapodás megkötését kezdeményezi a közoktatással összefüggő - körzeti jellegű - szolgáltatások megszervezésére, így különösen f) a körzeti szolgáltatást ellátó intézmény (fogyatékosok nevelését-oktatását ellátó iskola és diákotthon, kollégium, beszédjavító intézet stb.) működési körzetének megállapítására, fenntartásához, működtetéséhez szükséges hozzájárulás megállapítására.
90. § (1) A közoktatási intézményt fenntartó önkormányzat meghatározza azt a működési (felvételi) körzetet, amelyben élő tanulók felvételét, átvételét az iskola, nem tagadhatja meg. (2) Az (...) értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos (...) tanulók nevelését, oktatását ellátó iskola, tagozat, működési (felvételi) körzetének megállapítása előtt a fenntartó önkormányzat beszerzi az érdekelt önkormányzatok véleményét. (3) A megyei önkormányzat által fenntartott, a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos tanulók nevelését, oktatását több megyére, országrészre kiterjedően ellátó nevelési-oktatási intézmény működési (felvételi) körzetének meghatározása előtt be kell szerezni az Oktatási Minisztérium véleményét.
102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.
105. § Azt a nevelési-oktatási intézményt, amelyiknek fenntartása közoktatási érdekből indokolt és térségi vagy országos feladatot lát el, de amelyet a fenntartó saját erejéből a jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelően nem képes ellátni, a fenntartóval kötött megállapodás alapján állami fenntartású intézményként lehet működtetni. A megállapodás megkötéséhez a pénzügyminiszter egyetértése szükséges.

A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és mint fenntartó nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra kialakításában, szervezésében. A testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos gyermekek oktatását végző intézmények fenntartása nem a települési, hanem a megyei önkormányzatok alapfeladata. A helyi önkormányzat, ha önként vállalt feladatot lát el, a feladat ellátásához szükséges költségvetési támogatáson túl igényt tarthat arra is, hogy az ellátásban érintett gyermekek állandó lakóhelye szerinti önkormányzatokkal együttműködési megállapodásban rendezze a költségek arányos viselését.
	Szentlőrinc Város Önkormányzata a Speciális Tagozat fenntartásával térségi feladatot látott el, melynek során korábban a működési körzetet nem határozták meg. Az önkormányzat által fenntartott kollégium a szentlőrinci intézményt azon gyermekek szülei számára is vonzóvá tette, akik a megye más városainak működési körzetében laktak. De ők, élve a szabad iskolaválasztás jogával, a gyermekek napi utaztatása helyett, a kollégiumi elhelyezést biztosító intézményt választották. A kollégiumok fenntartása is a megyei önkormányzatok alapfeladata. A polgármester hivatalosan meg is kereste a Baranya Megyei Önkormányzatot, amely az Oktatási, Ifjúsági és Sportbizottság 92/1999.(VIII.24.) sz. határozatával - a szabad kapacitásra tekintettel - engedélyezte 16 tanuló megyei kollégiumban történő ideiglenes elhelyezését. 
	Az önkormányzat tájékoztatása szerint a Speciális Tagozat felvételi körzetének a tényleges igénybevételnél szűkebb megállapítása a felvett tanulók tanulói jogviszonyát nem befolyásolja, csupán az újabb felvételek esetén kell figyelembe venni, hogy helyhiány miatt a körzeten kívüli tanuló felvételét meg lehet tagadni. A már felvett gyermekek kollégiumi elhelyezése - a megyei önkormányzat közreműködésével - részben ideiglenesen megoldódott, részben a tanulást napi bejárással oldják meg. Néhány esetben a távolabbi településen élők a gyermekeiket a közelebbi városi intézményekbe íratták át.
	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény az Alkotmányban deklarált önkormányzati önállóság elve alapján határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait. Ennek alapján az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági okból vizsgálható felül. Az önkormányzatnak, a település egésze érdekében kell a gazdálkodását alakítani, e körben a törvény csak a kötelezően ellátandó feladatait határozza meg, annak mikéntjét a település lakossága által választott képviselőtestület (közgyűlés) a törvényes kereteken belül szabadon határozza meg. Az önkormányzat gazdálkodását célszerűségi szempontból felülbírálni egyetlen szervezetnek sincs törvényben biztosított joga.
	A vizsgálat megállapította, hogy az önkormányzat a döntését részben a műemlék jellegű épületben működő kollégium jelentős mértékű fenntartási költségeinek csökkentése érdekében, egy új, de kisebb létszám befogadására alkalmas kollégiumépület kialakítása érdekében hozta meg. A körzethatár megállapítása a fenntartó törvénybe előírt kötelezettsége, melynek során azt határozza meg, hogy az intézmény melyek települések lakosainak felvételét nem tagadhatja meg. A kifogásolt önkormányzati határozat csupán egy korábbi hiányt pótolt, és annak során szerzett jogokat nem sértett, illetve az Alkotmány 70/F. § (1) bekezdésében az állampolgárok számára biztosított művelődéshez való jogot nem sértette. A vizsgálatomat a fentiek alapján alkotmányos visszásság hiánya miatt megszüntetem.

Budapest, 2000. november 15.

Gönczöl Katalin