OBH 2872/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján Baranya megyei látogatásom során vizsgálatot rendeltem el a Pécsi Rendőrkapitányság fogdájában fogvatartottak helyzetének, illetve a védelemhez való jogaik biztosításának ellenőrzése érdekében. 

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )
Védelemhez való jog (Alk. 57. § (3) bek.)
Kegyetlen, embertelen, megalázó bánásmód tilalma (Alk. 54. § /2/ bek.). 

Alkalmazott jogszabályok:
   A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (továbbiakban: Rtv.) 
17. § (1) A Rendőrség a feladatának ellátása során a testi épséghez, a személyes szabadsághoz, a magánlakás, a magántitok és a levéltitok sérthetetlenségéhez, a személyes adatokhoz, valamint a tulajdonhoz fűződő jogokat a törvényben foglaltak szerint korlátozhatja. 
18. § (3) A fogvatartott jogait csak annyiban lehet korlátozni, amennyiben az a szökés vagy elrejtőzés, a bizonyítási eszközök megváltoztatásának vagy megsemmisítésének megakadályozását, újabb bűncselekmény elkövetésének megelőzését, illetőleg az őrzés biztonságát, a fogda rendjének megtartását szolgálja. 

 1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
4. § (1) A büntetőeljárásban a személyi szabadságot és más állampolgári jogokat tiszteletben kell tartani, s azok csak az e törvényben meghatározott esetekben és módon korlátozhatók. 
6. § (1) A terheltet megilleti a védelem joga. 
(2) A hatóságok kötelesek biztosítani, hogy az, akivel szemben a büntetőeljárást folytatják, az e törvényben meghatározott módon védekezhessék. 
(3) A terhelt érdekében az eljárás bármely szakaszában védő járhat el. A terhelt az eljárás megindításától kezdve védőt választhat. 
19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről
1. § (1) E rendelet alkalmazásában fogvatartott a bűnügyi, a közbiztonsági és az idegenrendészeti őrizetes, az előzetesen letartóztatott, valamint az elítélt, amennyiben számára a fogvatartás helyéül rendőrségi fogdát jelöltek ki.
(2) A fogvatartás során a fogvatartottal az emberi méltóság tiszteletben tartásával kell bánni. Tilos a fogvatartottat kínzásnak alávetni, kegyetlen, embertelen, megalázó bánásmódban részesíteni. Rajta orvosi kísérletet, vagy tudományos vizsgálatot vagy kísérletet még beleegyezésével sem lehet végezni.
22. § (1) A fogvatartottak orvosi ellátását a fogvatartásért felelős, elsősorban a rendőrorvosi szolgálat, ennek hiányában - szerződés alapján - az állami, önkormányzati egészségügyi szolgálat útján biztosítja.
(4) Intézkedik a fertőző betegség, tetvesség, rühesség kezelésére, a járványveszély megelőzésére, a fogvatartott kórházba szállítására, ha az étkezés megtagadása vagy szenvedélybetegség fennállása során keletkező elvonási tünetek miatt életveszély áll fenn, vagy ha ezt egyébként indokoltnak tartja.
(5) Amennyiben a szükséges orvosi, szakorvosi ellátás a fogdában nem biztosítható, az emiatt szükségessé váló szállítás, kísérés és őrzés költségei a fogvatartásért felelőst terhelik.
(9) A fogvatartott szándékos egészségkárosítása, illetőleg az étkezés megtagadása miatt szükségessé váló orvosi ellátással összefüggő szállítási, őrzési költségek a fogvatartottat terhelik. Amennyiben a fogvatartottnak nincs letéti pénze a költségeket a fogvatartásért felelős megelőlegezi.
27. § (1) Fegyelmi vétséget követ el és fegyelmi fenyítéssel sújtható az a fogvatartott, aki jogszabályban meghatározott kötelezettségét vétkesen megszegi, más fogvatartottat kötelességszegésre hív fel, vagy jogaik gyakorlását, kötelezettségeik teljesítését akadályozza, így különösen:
a) befogadáskor kötelező orvosi vizsgálatnak magát nem veti alá,
b) a fogda rendjét, napirendjét megszegi, vagy a többi fogvatartottat a fogdarend megsértésére hívja fel, illetőleg részt vesz a fogdarend csoportos megsértésében,
(2) Az előzetes letartóztatottakkal szemben kiszabható fegyelmi büntetéseket a bv. tvr. 121. §-a tartalmazza. E szabályokat kell megfelelően alkalmazni a bűnügyi és közbiztonsági őrizetben lévőkre is.
(3) A fegyelmi jogkört a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv vezetője gyakorolja.
(5) Fegyelmi fenyítést csak határozatban lehet kiszabni.
30. § (1) A fogvatartottal szemben az Rtv. 47-50. §-aiban, valamint az 52. §-ban meghatározott kényszerítő eszközök a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet (a továbbiakban: RSzSz.) kényszerítő eszközökre vonatkozó szabályai szerint alkalmazhatóak.

  	A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálat során szóbeli tájékoztatást kaptunk a kapitányság vezetőjétől és a Fogda és Kisérőőri Alosztály vezetőjétől, az objektumot megtekintettük és több fogvatartottat kikérdeztünk.
	Az I. kategóriájú fogda (a besorolás a befogadható fogvatartotti létszámtól függ) viszonylag új, az 1980-as évek végén építették, és 1990 óta üzemel rendeltetésének megfelelően. A Fogda és Kísérőőri Alosztályon, az állománytábla szerint 45 rendőr dolgozik, három váltásban. Ebből a létszámból 16 hely betöltetlen, a hiányzó embereket vezényléssel pótolják. Ide tartozik a fogdaőrség, a kapitányság objektum őrsége, elővezető, átkísérő beosztásban. Egy váltásban 3 zárkaőr, 1 páros átkísérő, 1 páros elővezető, 3 objektum őr van beosztva. Baranya megyében ez a fogda a legnagyobb. A létszámhiány nem okoz őrzési problémákat. A fogdaőri tapasztalatokkal nem rendelkező, vezényelt rendőröket csak a feladatokat jól ismerő fogdaőrökkel együtt osztják be szolgálatba. A külső és belső őrzési feladatok ellátását zártláncú videotechnika is segíti.
	A fogdában 29 zárkában 72 fogvatartottnak van hely. Éves átlagban 55 főt tartanak fogva, 2-3-4-5 fős elhelyezéssel, de az az általános gyakorlat, hogy 2 fogvatartottat helyeznek el egy zárkában.
	Vizsgálatunk idején 53 fogvatartott volt a fogdában, közülük 1 román, 2 jugoszláv, 1 albán állampolgárságú fogvatartott volt. A kapitányságvezető tájékoztatása szerint gondot jelent a tolmács igénybe vétele. Az előállító helyiségben szinte valamennyi nyelven ki van függesztve a házirend - az európai nyelveken kívül arabul és kínai nyelven is -, így a fogvatartottak tájékoztatása megfelelő. A hosszabb ideig előzetes letartóztatásban maradó fogvatartottakat a vizsgálat intenzív szakaszának befejeződése után a megyei börtönbe szállítják át.	
	A kapott tájékoztatás szerint az utóbbi félév során négy öngyilkossági kísérlet történt. A dugdosott gyógyszerek lenyelése volt a jellemző. A kísérletek nem jártak komoly egészségkárosodással. Az eseményeket kivizsgálták, az eredményről az ügyészt tájékoztatták. A személyzet nem követett el mulasztást.  1996-ban volt utoljára sikeres öngyilkosság, a fogvatartott a lepedőjéből sodort zsineggel felakasztotta magát. Az őrök 20 percenként ellenőrzik a fogvatartottakat. A rendőrorvos  minden nap 7 és 8 óra között fogadja a betegeket, egyébként a "civil" orvosokat (házi orvos, szakrendelés) veszik igénybe. Befogadáskor kötelező az orvosi vizsgálat. A látogatás idején az orvosi rendelőben tisztasági festést végeztek.
	A WC, fürdőhelyiség műszaki állapota, tisztasága megfelelő volt. A használat napirendhez kötött, de minden zárkában csengő van felszerelve az őrség hívására. A fogdában két ügyvédi beszélőt rendeztek be, a fogvatartottak itt fogadják látogatóikat is. A helyiségek kialakítása, felszerelése a fogdaépítési szabályoknak és a védővel való zavartalan kapcsolattartásnak megfelelő. A fogvatartottat és a védőt lyukacsos üvegfal választja el egymástól. Az iratok átadását az őrség segítségével oldják meg.
	Az ételosztó helyiség állapota, tisztasága megfelelő volt. A látogatás idején zajlott az ebédeltetés. Az étel osztását egészségügyi könyvvel ellátott polgári alkalmazott végezte. Az étrend kialakításánál figyelemmel vannak a fiatalkorúakra, a vallási hovatartozásra, az esetleges betegségekre stb., így az étrendet személyre szabottan állítják össze, erre a konyha felkészült.
	A zárkák mérete, kialakítása, szellőzése és megvilágítása a hatályos egészségügyi előírásoknak megfelel. A zárkában tartható személyes felszerelési tárgyak tárolására nyitott falipolcok szolgálnak. A fogvatatottak szabad levegőn tartózkodására a fogda padlásterében két fedett sétálóudvart alakítottak ki, ahol nagy tetőnyílások biztosítják a természetes szellőzést. A napi egy órás szabad levegőn tartózkodást, a befogadott létszámtól függetlenül, eddig minden esetben biztosítani tudták. Ezt a megkérdezett fogvatartottak is igazolták. Ha valaki nem él ezzel a lehetőséggel, ezt az őrség feljegyzi. A fogvatartottak személyi anyagait tartalmazó dossziékat a befogadástól kezdődően, szabályszerűen vezetik. A dokumentáció alapján megállapíthatóak az orvosi vizsgálatok eredményeire, a fogvatartott levelezésére, látogatóira, ügyvédi beszélőire, kérelmeire és azok elintézési módjára vonatkozó adatok. A pénzt és értéktárgyakat tartalmazó letétek őrzése szabályszerűen, elkülönített, kettős viaszpecséttel (alosztályvezető, ügyeletes) lezárt, biztonsági lemezszekrényben történik.
	A fogda bejárása során kikérdezett fogvatartottak az ellátásra, fogvatartásuk körülményeire, az őrszemélyzetre nem panaszkodtak. A korábbi vizsgálatokhoz képest javult a kirendelt védőkkel való kapcsolat lehetősége. A fogvatartottak ismerték kirendelt védőjük nevét, illetve tudtak arról, hogy a befogadási rendelvényükön a védő neve, címe és a kapcsolatfelvétel módja fel van tüntetve. Elmondásuk szerint az őrség a védő értesítésére vonatkozó kéréseiket minden esetben teljesíti. 
	A bejárás során egy, a fogda folyosójáról nyíló helyiségben két belső, sajátos célú elkülönítő fülkét találtunk. A fülkék alapterülete egyenként kb. 1 m2, a falaik és az ajtó kb. 10 cm vastagságú párnázattal van ellátva. Az ajtón betekintő sáv van. A fülkékben ülőhely nem volt. A fogdaparancsnok tájékoztatása szerint a fülkéket akkor használják, ha a fogvatartott kárt akar tenni magában vagy olyan dühöngési rohama van, amikor más módon nem lehet megfékezni. A parancsnok az igénybevételről pontosabb információt nem tudott adni. 
	A rendőrségi fogdák rendjéről szóló 19/1995 (XII.13.) BM rendelet sem biztonsági, sem fegyelmezési céllal nem tesz lehetővé ilyen jellegű elkülönítést. Előírja, hogy a fogvatartás során a fogvatartottal az emberi méltóság tiszteletben tartásával kell bánni. Szenvedélybetegség fennállása során keletkező elvonási tünetek miatt - ha életveszély áll fenn, vagy ha ezt egyébként indokoltnak tartja - a rendőrorvosnak kell intézkednie. Fegyelmezési célból, kényszerítő intézkedésként ugyancsak nem alkalmazható a párnázott fülke. Az előzetes letartóztatottakkal szemben kiszabható fegyelmi büntetéseket a bv. tvr. 121. §-a tartalmazza, amely ilyen fenyítési nemet nem ismer. A tvr. szabályait kell megfelelően alkalmazni a bűnügyi és közbiztonsági őrizetben lévőkre is. A fogvatartottal szemben a rendőrségi törvényben meghatározott kényszerítő eszközök a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet kényszerítő eszközökre vonatkozó szabályai szerint alkalmazhatóak.
	Az országos rendőrfőkapitány 19/1996. sz. utasításával kiadott Fogdaszolgálati Szabályzat 68. pontja szerint "a láthatóan szenvedélybetegségre utaló magatartásformák észlelése, súlyos sérüléssel járó baleset, eszméletvesztéses állapot, egészségkárosítás vagy öngyilkossági kísérlet esetén az orvos értesítésével egy időben intézkedni kell a mentőszolgálat értesítéséről". A 69. pont alapján: "A megyei (budapesti) központi fogdákban ki kell jelölni egy zárkát, amelyben a fogvatartott az orvos rendelkezése szerint megfigyelésre elkülöníthető. Az elkülönítés időtartama alatt a fogdaszolgálatot ellátók alkalmazzák a rendszeresített és szükséges egészségügyi felszereléseket". A megtekintett fülkék nem érik el a zárkák előírt alapterületét és nem helyezhetők el bennük az emberi tartózkodásra szolgáló felszerelési tárgyak (pad, fekvőhely) sem. Bennük állva, vagy a padlóra kuporodva - a lábak kinyújtására nincs hely - lehet tartózkodni.
	A belügyminiszter 22/1998. BM sz. parancsával kiadott fogdaépítési szabályzat ilyen elkülönítő építésére, fenntartására nem tartalmaz előírásokat.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy az elkülönítő fülke sérti az emberi méltósághoz fűződő jogot és a kegyetlen, embertelen, megalázó elbánás tilalmába ütközik, ezzel alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okoz.
	Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a Baranya megyei Rendőrfőkapitányság vezetőjének, hogy az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében haladéktalanul intézkedjen a Pécsi Rendőrkapitányság fogdájában létesített elkülönítő fülkék megszüntetésére. Ajánlásommal kapcsolatos érdemi állásfoglalásáról, illetve intézkedéséről harminc napon belül értesíteni szíveskedjék. 

Budapest, 1999. június 15.

Gönczöl Katalin