OBH 2856/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Bakos Anita

A vizsgálat megindítása
	A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában sérelmezte, hogy ápolási díj iránti kérelmét az önkormányzat elutasította. A panaszos ápolja cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló, szellemi fogyatékos és mozgássérült unokahúgát, továbbá ellátja törvényes képviseletét is. Az elutasítás indoka az volt, hogy a szociális ellátásról és a szociális igazgatásról szóló 1993. évi III. törvény vonatkozó paragrafusai szerint az ápolási díjra kizárólag a Ptk. 685.§-ának b/ pontja értelmében hozzátartozónak minősülő személyek jogosultak, és a panaszos e szerint nem minősül hozzátartozónak.
	Mivel az ügyben felmerült az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében foglalt, jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog részét képező tisztességes eljáráshoz, továbbá az Alkotmány 70/E. §-ában foglalt szociális biztonsághoz való joggal összefüggő visszásság gyanúja, megindítottam a vizsgálatot.

Az érintett alkotmányos jog
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2.§ (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. [...]
70/E.§ (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

Alkalmazandó jogszabályok
•	A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
40.§  Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.
41.§ (1) Ápolási díjra jogosult, a jegyes kivételével a hozzátartozó [Ptk. 685.§ b/ pont], ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre, gondozásra szoruló 2 év feletti súlyos fogyatékos, vagy 18. életévét be nem töltött tartós beteg személy gondozását, ápolását végzi.  (2)  Az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött, tartósan beteg személy gondozását végzi.  (3)  Az ápolási díjról a települési önkormányzat képviselő-testülete dönt.
[...]
104.§ Ha a jogosult korlátozottan cselekvőképes vagy cselekvőképtelen, a 95-100.§-okban szabályozott, jogi következményekkel járó cselekmények és jognyilatkozatok tekintetében a hozzátartozóra vonatkozó rendelkezéseket a törvényes képviselőre kell alkalmazni.

•	A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosításáról szóló 1999. évi LXXIII. törvény 
(Hatályos: 1999. X. 1-től.)
11.§  Az Szt. 41.§-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:  "(1) Ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó (Ptk. 685.§ b/ pont), ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló a/ súlyos fogyatékos, vagy b/ tartósan beteg 18 év alatti személy gondozását, ápolását végzi."

•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
685.§ E törvény alkalmazásában
[...]
b/ közeli hozzátartozók: a házastárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostoha- és neveltgyermek, az örökbefogadó-, a mostoha- és a nevelőszülő, valamint a testvér; hozzátartozó továbbá: az élettárs, az egyeneságbeli rokon házastársa, a jegyes, a házastárs egyeneságbeli rokona és testvére, valamint a testvér házastársa;

•	Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testületének 48/1997. (XII.18.) rendelettel módosított 8/1996. (IV.1.) rendelete
15.§ (1) Ápolási díjra jogosult a 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását ellátó hozzátartozó.

A megállapított tényállás
	A panaszos beadványában előadta, hogy szellemi fogyatékos, mozgássérült, önmaga ellátására képtelen unokahúgát ápolja, akinek mindkét szülője meghalt, testvérei nincsenek. 1997 szeptemberéig a kislányt a panaszos édesanyja, a nagymama ápolta. 1997 szeptemberétől a panaszos vállalta át az ápolást édesanyja helyett, hogy ne kelljen unokahúgát intézetbe küldeni. A panaszos unokahúga ápolására tekintettel 1997 szeptemberében 29 évi munkaviszony után megszüntette munkaviszonyát. 1997. október 31. és 1998. október 31. között ápolási díjban részesült. 
	1998. október 31. után a panaszos újra igényelte az ápolási díjat, de kérelmét elutasították. Az elutasító döntés ellen sikertelenül fellebbezett. Ezután az alpolgármester javaslatára Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalához fordult, ahol szintén elutasították kérelmét. A panaszos 1999-ben újabb kérelmet terjesztett elő, amelyet a polgármesteri hivatal egészségügyi és szociális ügyosztálya ismételten elutasított.  A panaszos a határozat ellen fellebbezett, a fellebbezést a képviselő-testület 1999. november 24-i ülésén határozatban elutasította.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során arra kerestünk választ, hogy okozott-e a tisztességes eljáráshoz, illetve a szociális biztonsághoz való joggal összefüggő visszásságot az ügyben eljáró önkormányzat azzal, hogy a panaszos ápolási díj iránti kérelmét elutasította.
	Az ápolási díjra jogosultság feltételeit a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 40-44.§-a szabályozza. Az Sztv. 40.§-a értelmében az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás. Az Sztv. 41.§ (1) bekezdésének az ápolási kérelem beadásának időpontjában hatályos szövege szerint ápolási díjra jogosult a jegyes kivételével a hozzátartozó (Ptk. 685.§ b/ pont), ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre, gondozásra szoruló 2 év feletti súlyos fogyatékos vagy 18. életévét be nem töltött tartós beteg személy gondozását, ápolását végzi. Az Sztv. 41.§ (1) bekezdésének szövege 1999. október 1-től a következőképpen módosult: "ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó (Ptk. 685.§ b/ pont), ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló  a/ súlyos fogyatékos, vagy  b/  tartósan beteg 18 év alatti személy gondozását, ápolását végzi."
	Az idézett paragrafus (2) bekezdése értelmében az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött, tartósan beteg személy gondozását végzi.
	Az OBH 2424/1999. számú, ugyancsak ápolási díj iránti kérelem elutasításával kapcsolatos ügyben megállapította, hogy az Sztv. rendelkezései szerint az ápolási díj megállapításának feltételei, illetve a jogosultság jellege szempontjából két nagy csoportra osztható. Az egyik esetben (41.§ (1) bekezdés) a szociális törvény határozza meg azon feltételeket, melyek teljesülése esetén az ápolási díj megállapítása kötelező, a jogszabály által rögzített feltételek teljesülése esetén tehát az eljáró szervnek nincs mérlegelési lehetősége. A második esetben (41.§ (2) bekezdés) az ápolási díj megállapítása kétszeresen is érlegelési jogtól függ. Egyrészt a szociális törvény feljogosította az önkormányzatot arra, hogy mint jogalkotók e második kategóriába tartozó ápolási díj folyósításának további feltételeket szabjanak. Másrészt a jogalkalmazót a törvény és az önkormányzati rendelet által együttesen megállapított feltételek teljesülése esetén is megilleti a konkrét ügy körülményeinek mérlegelése, vagyis az ápolási díj a jogszabályi feltételek teljesülése esetén sem jár automatikusan.
	Az önkormányzat nagy szabadsággal rendelkezik abban, hogy a jogszabály alkotta keretek között hol vonja meg azoknak az állami támogatásoknak a határát, amelyek a szociális biztonság fenntartását szolgálják. Ezért önmagában a határok meghúzása nem vezet alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszássághoz. Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testületének 48/1997. (XII.18.) rendelettel módosított 8/1996. (IV.1.) rendelete 15.§-a (1) bekezdése értelmében ápolási díjra jogosult a 18. életévét betöltött, tartósan beteg személy gondozását ellátó hozzátartozó.
	A hozzátartozó fogalmát a Ptk. 685.§-ának b/ pontja szabályozza, amely szerint közeli hozzátartozók: a házastárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostoha- és neveltgyermek, az örökbefogadó-, a mostoha- és a nevelőszülő, valamint a testvér; hozzátartozó továbbá: az élettárs, az egyeneságbeli rokon házastársa, a jegyes, a házastárs egyeneságbeli rokona és testvére, valamint a testvér házastársa
	A panaszos 1999-ben benyújtott kérelmében hivatkozott az Sztv. 104.§-ára, melynek véleménye szerint analógiás alkalmazásából, illetve analóg értelmezéséből az következik, hogy a panaszos, mint gondnokul rendelt nagynéni, a jog szerint nem nagynéninek, hanem törvényes képviselőnek, s mint ilyen közeli hozzátartozónak minősül. A képviselő-testület 1999. november 24-én hozott határozatában utal arra, hogy megvizsgálta a panaszos által előterjesztett indokot és megállapította, hogy a törvény értelmében a kérelmező nem az ápolt személy közeli hozzátartozója (kirendelt gondnoka), ezért az ápolási díj iránti kérelem elutasítása jogszerű volt. Ezért a fellebbezést elutasította és az I. fokon hozott határozatot helyben hagyta. A képviselő-testület határozatában kitért arra is, hogy kivételes méltányosság gyakorlására sincs módjuk, ugyanis a hatályos jogszabályok ezt nem teszik lehetővé.
	A vizsgálat megállapította, hogy az önkormányzat az ápolási díj iránti kérelem elbírálása során a hatályos jogszabály és az önkormányzati rendelet alapján járt el, ezért a panaszos tisztességes eljáráshoz, illetve szociális biztonsághoz való jogával összefüggésben visszásságot nem okozott.

Budapest, 2000. július 25.

Gönczöl Katalin