OBH 2841/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária
Az eljárás megindulása:

A Szentendre, F. u. 20-30-ig Társasház képviselője a lakóközösség nevében beadványt nyújtott be Hivatalomhoz, amelyben a szentendrei Városi Szolgáltató Rt. (VSZ Rt.) eljárását sérelmezte.

A beadványban a panaszos előadta, a Társasház komoly összeget fordított arra, hogy megteremtsék a feltételeit a távfűtés mérés szerinti elszámolásra való áttérésének. Ennek érdekében bejelentették szerződéskötési igényüket a szolgáltatónál, de álláspontjuk szerint a megállapodás a szolgáltató hibájából nem jött létre. Panaszolták azt is, hogy a szolgáltató még 1999. január 25-én egyoldalúan leszerelte a korábbi hitelesített mérőórát, és helyette egy nem hitelesített mérőt szerelt fel, ezzel jelentős anyagi kárt okozva nekik.

Panaszolták azt is, hogy levélben fordultak a helyi jegyzőhöz, majd a polgármesterhez, aki válaszlevelében jogosnak találta a panaszukat, azonban érdemi intézkedés az ügyben nem történt.

Érintett alkotmányos jog:

A jogbiztonsághoz fűződő jog. (Alkotmány 2. § (1) bekezdés)

Tulajdonhoz való jog. (Alkotmány 13. §)

Az ügy jogszabályi háttere:

A távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 1/1999. (I. 1.) Korm. rendelettel

A táv-hőszolgáltatásról és a táv-hőszolgáltatási díjak alkalmazásáról szóló 1/2000. (I.28.) önkormányzati rendelet (Szentendre)

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A Szentendre, F. u. 20-30. szám alatti Társasház képviselője a lakóközösség nevében 1998. szeptember 24-én fordult először a szolgáltatóhoz, hogy az 1998. évi XVIII. törvény (Tszt.) értelmében az átalánydíjas fizetési módról az 1998. október 15-től kezdődő fűtési szezonban a mért hő szerinti elszámolásra térhessenek át.

Tszt. 34. § (1) A távhőszolgáltatót a lakossági fogyasztóval általános közüzemi szerződéskötési kötelezettség terheli. Az általános közüzemi szerződés létrejöhet a távhő mérés szerinti vagy átalány szerinti szolgáltatására. Az átalány szerinti távhőszolgáltatásra az általános közüzemi szerződés létrejöhet a szolgáltatásnak az épületrész tulajdonosa, illetve bérlője, használója által történő igénybevételével és az igénybevétel bejelentésével.

Tszt. 40. § (1) A szolgáltatott távhő elszámolása hőmennyiségmérés vagy (átalány szerinti távhőszolgáltatás esetében) átalány szerint is történhet.
(5) Mérés szerinti távhőszolgáltatás esetén a szolgáltatás helyét, mértékét és tartamát, a mért távhő és díja épületrészenkénti megosztásának és kiegyenlítésének módját az érdekeltek megállapodása rögzíti. Amennyiben a távhővel ellátott épületnek, épületrészeknek több tulajdonosa van, a mért fogyasztás díjának kiegyenlítése a tulajdonosok egymással történő megállapodása szerint együttesen vagy épületrészenként külön is történhet. Külön történő díjfizetés esetén a díj épületrészenkénti megosztása és a megosztás szerinti számlázás - a tulajdonosok által meghatározott arányok, valamint a távhőszolgáltatási közüzemi szabályzat rendelkezései szerint - a távhőszolgáltató feladata. Az érdekeltek megállapodásának hiányában és egyebekben a díjfizetés feltételeire a települési önkormányzatnak a díjalkalmazási feltételekről szóló rendelete az irányadó.

A társasház és a szolgáltató között azonban nem jött létre a megállapodás. A távhőszolgáltatásról szóló törvény végrehajtására kiadott kormányrendelet 2. számú melléklete rögzíti a mérés szerinti távhőszolgáltatás esetén a közüzemi szerződés kötelező tartalmi elemeit.

A társasház képviselője a szolgáltatóval folytatott sorozatos eredménytelen tárgyalások után  panaszával az önkormányzat jegyzőjéhez és a polgármesterhez fordult.

A polgármester a panaszt megvizsgálta, és a panaszost 1999. március 30-án kelt levelében tájékoztatta. A polgármester megállapította, hogy törvény szerint a távhőszolgáltatót általános közüzemi szerződéskötési kötelezettség terheli. Nem volt jogszerű a szerződés megkötésének az elutasítása annak alapján, hogy a szolgáltató nem fogadta el azt a feltételt, amelyre a távfűtésről szóló törvény és az önkormányzati rendelet is lehetőséget ad a fogyasztónak. 

A polgármester írásbeli kezdeményezésére a VSZ Rt. Felügyelő Bizottsága 1999. október 19-én megtartott ülésén napirendre tűzte a Társasház mérés szerini elszámolásának a kérdését, és a következőket állapította meg:
- a Társasház jogszerűen, a jogszabályokban előírt módon és határidőkkel kérelmezte a Szolgáltatónál a hőmennyiség mérés alapján történő fizetést.
- a Felügyelő Bizottság elfogadta a vezérigazgató azon indokait, amelyek a hitelesített mérőkkel való - az egész lakótelepre kiterjedő - felszerelés pénzügyi fedezetének hiányára vonatkoztak.
- a Felügyelő Bizottság a konkrét F. utcai esettel kapcsolatban azonban nem fogalmazott meg feladatot a VSZ Rt. felé, hanem a készülő új helyi "távhőrendelet" megalkotásánál jelölt meg azon elvárásokat, amelyek a jövőben az ilyen jellegű problémákat megelőzik és kiküszöbölik.

Az érintett Püspökmajori Lakótelepen a távhőellátás mérés alapján történő számlázásához 22-23 db mérőműszer felszerelésére lett volna szükség, azonban a kérdéses időszakban egyedül a F. u. 20-30. Társasház kérte a Szolgáltatótól az átállást.

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a panasz megalapozott volt abban a tekintetben, hogy a szolgáltató megtagadta a jogszerű megállapodás megkötését. A beadvány azon része, amelyben a polgármester eljárását sérelmezte, vizsgálatom során nem igazolódott be. A helyi önkormányzat polgármestere a hozzá érkezett panaszt kezdettől fogva jogosnak ítélte meg, és ezért az ügy rendezése érdekében megtette azokat a lépéseket, amelyekre törvényes kereteken belül a lehetőségei adottak voltak.

Szentendre Város Önkormányzat Képviselő-testülete megalkotta a táv-hőszolgáltatásról és a táv-hőszolgáltatási díjak alkalmazásáról szóló 1/2000. (I. 28.) Önk. sz. rendeletét, amely rendelet előkészítésében a VSZ Rt. mint Szolgáltató aktívan részt vett, az egyeztetések során közreműködött. A jogszabályi háttér megteremtésén túl a Polgármesteri Hivatal megkezdte a Fűtőmű korszerűsítési munkáinak előkészítését is.

Az új rendelet részletesen szabályozza a mérés alapján történő fizetés feltételeit, valamint előírja az ütemezett átállást a mérés szerinti elszámolásra.

A F. utcai Társasház immár két fűtési szezon előtti megalapozott (az akkor hatályos helyi rendeletnek is megfelelő) kérését az új rendelet ismét alátámasztja, a rendelet 4. sz. mellékletében rögzített részletes ütemterv szerint a Szolgáltató köteles a mérés szerinti távhőszolgáltatáshoz a mérés és a szabályozás feltételeit 2000. szeptember 15-ig biztosítani. A rendeletalkotás előtti egyeztetések folyamán Szolgáltató az ütemterv teljesítését vállalta.

"4. sz. melléklete:
I. ÜTEM (a feltételek biztosításának határideje 2000. szeptember 15.) F. u. 20-30. épülete"

Vizsgálatom során megállapítottam azt is, hogy a polgármester kezdeményezésére megtartott felügyelő bizottsági ülésen a Bizottság nem foglalkozott a Társasházat érintően azzal a kérdéssel, hogy a Szolgáltató miért nem a jogszabályoknak megfelelő szerződés-tervezetet ajánlott, és a Társasház a számára elfogadhatatlan szerződést ezért nem írta alá, ennek okán nem a Társasház hibájából maradt el a hitelesített mérőműszer felszerelése. 
A Felügyelő Bizottság arra vonatkozóan sem tett megállapítást, hogy kit terhel az ügyben felelősség, illetve a Társasházra milyen anyagi terhet rótt két fűtési szezonon keresztül a mérés alapú fizetés elmaradása. 

A polgármester a VSZ Rt. vezérigazgatóját intézkedésre hívta fel a F. u. 20-30. Társasház évek óta elhúzódó ügyében. Biztosítsák számukra a különböző szintű jogszabályoknak megfelelően a hőmennyiségmérés szerinti elszámolás feltételeit. Eljárása során legyen tekintettel a jogszerű kérés benyújtása óta eltelt igen hosszú időre és arra, hogy korábban a szerződés azért nem jött létre, mert a VSZ Rt. szerződés-tervezetében a jogi lehetőségeken túlmenő feltételt szabott.

Vizsgálatom eredményeként megállapítottam, hogy a szentendrei Városi Szolgáltató Rt. törvénysértő eljárása a lakóközösséggel szemben az Alkotmányban biztosított jogbiztonsággal és tulajdonjoggal összefüggésben visszásságot okozott.

Megállapítottam, hogy a polgármester törvényes lehetőségein belül megkísérelte a törvénysértő helyzet megoldását, azonban úgy a Felügyelő Bizottság, mint VSZ Rt. vezérigazgatója a törvénysértés észlelését és megállapítását követően elmulasztotta a megfelelő intézkedések megtételét.

A megállapításokra tekintettel a Felügyelő Bizottság Elnökének és a VSZ Rt., mint közszolgáltató vezérigazgatójának az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő kezdeményezést teszem:

Állapítsák meg, hogy kit terhel az ügyben felelősség, és a Társasházra milyen anyagi terhet rótt két fűtési szezonon keresztül a mérés alapú fizetés elmaradása. Ezt követően saját hatáskörben tegyék meg a megfelelő intézkedést a megállapított alkotmányos visszásság orvoslása érdekében

Budapest, 2000. június 22.

Gönczöl Katalin