OBH 2781/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában sérelmezte, hogy részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű termőföld kiadásáról a földkiadó bizottság határozatot nem hozott annak ellenére, hogy 1995-ben - a jegyzőkönyv tanúsága szerint - megegyeztek.

A rendelkezésemre álló iratok alapján a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 

Tájékoztatás, az ügy tisztázása és iratok megküldése céljából megkerestem az FVM Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatalát (FM Hivatal).

Megállapított tényállás

A 15/1956. számú Tsz. tulajdoni különlapon lévő bejegyzések tanúsága szerint panaszos Bugyi község közigazgatási területén, beviteli kötelezettség alapján keletkezett 7,24 aranykorona értékű részaránytulajdonnal rendelkezik. 

A földkiadó bizottság működése megszűnéséig - 1996. december 31. napjáig - ígérete ellenére sem adta ki panaszos részére részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű termőföldet. 

Az iratokból kétséget kizáróan megállapítható, hogy panaszos földkiadási ügye a földkiadó bizottság által jogerős határozattal le nem zárt ügy, és mint ilyen áttételre került az FM Hivatalhoz.

Az FM Hivatal tájékoztatása szerint: a panaszos által termőföld árverésen vásárolt 1,12 aranykorona értékű termőföldnek tulajdonjogát panaszos nevére az illetékes körzeti földhivatal az ingatlan-nyilvántartásba a 03519/8. helyrajzi számon bejegyezte. 

Panaszosnak lezáratlan kárpótlási ügye nincs, azonban panaszost megillető - részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű - termőföld ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozattal való kiadására még nem került sor. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

A vizsgálat hivatkozik arra, hogy az Államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 3. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy: "A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni."

Az Áe. 4. § (1) bekezdése szerint: "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja."

Az Áe. 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."

Az Áe. 60. § bekezdése azt rendeli, hogy "Ha ez a fejezet másként nem rendelkezik, az itt szabályozott eljárásokban a II-IV. fejezet rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni."

A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvénynek a földkiadó bizottságok megszűnésének időpontjában hatályos 9/B. § (1) bekezdése szerint: "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."

A (2) bekezdés úgy szól, hogy: "Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."

A (3) bekezdés kimondja: "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz."

Az 1993. évi II. törvény - 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében megjelölt okok miatt - az FM hivatalhoz áttett ügyek intézésére határidőt nem állapított meg. Ezért az említett okok miatt áttett ügyek intézésére a határidőt az Áe. 15. §-a szabta meg.

A vizsgálat rámutat arra, hogy az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) ÁB. számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. 

Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."

A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható volt, hogy az FM Hivatal - panaszos földkiadási ügyét az Áe. szerinti érdemi határozat meghozatalára nyitva álló határidő alatt nem intézte el - a földkiadó bizottság megszűnését követően a jogerős határozattal még le nem zárt, de hozzá áttett ügyben az ügyintézésre nyitva álló határidőben - 1997. II. 15. napjáig - határozatot nem hozott.

A vizsgálat megállapította, hogy mivel az FM Hivatal a hozzá áttett ügyet - a rendelkezésére álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva - panaszos földkiadási ügyében nem hozott határozatot, megsértette az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt - "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam" - rendelkezéséből folyó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ez az eljárás ugyanakkor sérti a panaszos Alkotmányban rögzített tulajdonhoz való jogát (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) is, mert panaszost mint részaránytulajdonost gátolja abban, hogy részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű - a természetben létező konkrét helyrajzi számmal rendelkező - termőföldön az Alkotmány által biztosított tulajdonjogát gyakorolhassa. Ezért a Hivatal mulasztása a felhívott alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő. 

Kezdeményezés

Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1), (2), (3) bekezdésére hivatkozással - kezdeményezem Hivatalvezető úrnál panaszos földkiadási ügyében ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozat haladéktalan meghozatalát és - kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve megtett intézkedéséről kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék. 

Jelentésem egy példányának megküldésével Panaszost, illetve az FVM Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatalának vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 1999. november 10.

Gönczöl Katalin