OBH 2738/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása

Panaszos személyesen előadott panaszában sérelmezte, hogy Tahitótfalu jegyzője a szomszédját birtokháborítás megszüntetésére kötelező 497-3/1999. számú folyó év április 8-án kelt határozatát nem hajtatta végre, valamint, hogy a szomszédos ingatlanon folyó építkezés ügyében tett bejelentésére nem intézkedett.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Panaszos a panasz felvételét követően csatolta a Polgármesteri Hivatallal folytatott levelezését. Ebből megállapítható, hogy két szakigazgatási ágazatba tartozó ügy van folyamatban a hatóságok előtt. 

Az ügy jogi háttere:

A./ 1949. évi XX. tv.              A Magyar Köztársaság Alkotmánya
B./ 1959. évi IV. tv .               Polgári Törvénykönyv
C./ 1957. évi IV. tv.               Az államigazgatási eljárásról
D./ 1997. évi LXXVIII. tv.    Az épített környezet alakításáról és védelméről

Az alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
     2. § (1) bekezdés  A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
   13. § (1) bekezdésA Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban Ptk.)
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

A Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 12. tvr. (továbbiakban Ptké.)
 26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
    (2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV törvény (továbbiakban Áe.)
  15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

Az épített környzet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVII törvény  (továbbiakban Étv.)
   34. § (5) bekezdés Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.
   53. § (1) bekezdés Az építésügyi hatósági, ellenőrzési és kötelezési eljárásokban, továbbá az építésfelügyeleti ellenőrzés során  az államigazgatási eljárás általános szabályait az e törvényben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel kell alkalmazni.

Megállapított tényállás:

1.) Panaszos birtokvédelmi kérelmet nyújtott be a jegyzőhöz 1999. április 8-án, amelyben szomszédja április 6-án elkövetett birtoksértésével kapcsolatban kér intézkedést. A birtoksértés abban állt, hogy a szomszédos ingatlanon folyamatban lévő építkezéshez építtető önkényesen panaszos ingatlanának kapuját eltávolította, munkagépekkel áthaladt az idegen ingatlanon és a két ingatlant elválasztó (az építtető tulajdonát képező) kerítést megbontva felvonulási területként használta. Majd az építési törmeléket panaszos telkére helyezte. Ebben az ügyben a jegyző kötelezte birtoksértőt április 8-án kelt határozatában a birtoksértő magatartás megszüntetésére és az eredeti állapot helyreállítására. A teljesítésre három napot biztosított a kötelezett részére. Tekintettel arra, hogy a kötelezett nem teljesített, június 7-én végrehajtási kérelmet terjesztett elő panaszos, majd azt június 21-én megsürgette. Az iratokhoz csatolt határozat szerint a jegyző június 16-án végrehajtási bírságot szabott ki a kötelezettel szemben és az Áe. 82. §-a alapján ismételten előírta a három napon belüli teljesítést. 
2. ) A panaszos ingatlanával szomszédos ingatlanra a jegyző - kérelemre - még 1996-ban építési engedélyt adott idősek szociális otthona létesítésére, átalakítási, felújítási és új épületrésszel való bővítési munkák elvégzésére. Az engedélyt megadó határozat fellebbezés hiányában jogerőre emelkedett. Az engedélyről panaszos is értesült, az építkezés ellen kifogása nem volt. Az építkezés kivitelezése 1998. április 1-jén megkezdődött. A panaszos bejelentésére megindult építésügyi eljárásban a jegyző 1999. április 23-án építési munkák azonnali hatályú leállítását elrendelő határozatot hozott. Ebben utalt a szomszédokat hátrányosan érintő szabálytalanságokra is. Május 5-én fennmaradási és továbbépítési engedély iránti kérelem benyújtására kötelezte a jegyző építtetőt az engedélytől eltérően megépített építményre.

A vizsgálat megállapításai:

1.) A rendelkezésre álló iratok  dátumaiból megállapítható, hogy a jegyző a birtokvédelmi ügyben soronkívül intézkedett és a végrehajtási kérelem ügyében is az Áe - ben előírt 30 napos ügyintézési határidőn belül hozta meg határozatát. A csatolt iratokból az is megállapítható, hogy a birtoksértést elkövető és az elszenvedője között a kötelezettség teljesítésének megvalósítása érdekében folyamatos levelezés folyt, hiszen a kötelezettséget csak a panaszos ingatlanát igénybe véve lehet teljesíteni. Az aktához csatolt iratokból kitűnik, hogy panaszos a birtoksértő részére különböző időpontokat biztosított a határozat végrehajtása érdekében, egyszer április 25-ét, majd május 4-ét, 5-ét, 8-át, majd később május 22-ét. A kötelezett egyébként április 22-ére, illetőleg 23-ára kérte a bejutás lehetőségének engedélyezését. Ezt megelőzően a kötelezett április 19-én táviratban kérte a végrehajtás lehetővé tételét panaszostól. A panaszos július 22-én kelt és 26-án iktatott beadványában ismételten végrehajtási kérelmet nyújtott be, melynek alapján a jegyző most már másodízben szabott ki végrehajtási bírságot a kötelezettel szemben. A birtokvédelmi eljárásban mulasztás
tehát nem terheli a jegyzőt, ezért a panasz ebben a vonatkozásban megalapozatlan.
2.) Az építésügyi hatósági eljárásban a jegyző szintén megtartotta az ügyintézési határidőt figyelemmel arra, hogy az Étv. 34. § (5) bekezdése alapján meghatározott esetekben 60 napos az ügyintézési határidő (elvi építési,  építési, fennmaradási engedélyezési eljárás).
A vizsgálat során alkotmányos (jogbiztonsághoz, tulajdonhoz fűződő) jogokkal összefüggésben felmerült gyanu nem igazolódott be, ezért  a panaszt mint megalapozatlant az Obtv 19. § (2) bekezdése alapján elutasítom. 

Budapest, 1999. szeptember 6.

Gönczöl Katalin