OBH 2733/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss A.
Tárgy: Nyomozó hatóság eljárása

Az eljárás megindulása:
	Panaszos élettársa két gyermek édesapja. Panaszos - élettársa meghatalmazása alapján - a két gyermekkorú képviseletében fordult hivatalomhoz. Levelében leírta, hogy a gyermekek édesanyja, akinél gyermekek a szülők válását követően nevelkedtek, 1998. június 22-én közúti balesetben elhunyt. A hagyatékhoz tartozó tárgyak közül azonban még a hagyaték átadása előtt számos dolog eltűnt, ezért élettársával lopás miatt feljelentést tettek az illetékes rendőrkapitányságon. Panaszos szerint azonban a nyomozó hatóság a tényállás felderítése érdekében szükséges nyomozati cselekményeket nem végezte el, ezért jogorvoslattal élt az illetékes ügyészségnél. Panaszos jogorvoslati kérelmét részben elutasították, így mind a rendőrkapitányság, mind az ügyészség eljárása vonatkozásában hivatalom vizsgálatát kérte.

A megállapított tényállás:
	Panaszos feljelentése alapján a Zalaegerszegi Rendőrkapitányság nyomozást indított. A nyomozás során azonban bűncselekmény elkövetésére utaló adat nem vált ismeretessé, ezért a  nyomozást bűncselekmény hiányában megszüntették. Panaszos a határozat ellen jogorvoslattal élt, melyben sérelmezte, hogy az eltűnt hagyatéki vagyontárgyak egy részének felkutatása érdekében a nyomozóhatóság nem intézkedett, továbbá, hogy a nyomozó hatóság az ügyben  elfogult. A panasznak az ügyészség részben helyt adott, és a nyomozás folytatását rendelte el azon hagyatéki vagyontárgyak tekintetében, melyekkel kapcsolatban a nyomozás korábban nem derítette ki, hogy történt-e bűncselekmény vagy sem. A panaszos elfogultsági kifogását azonban a Legfőbb Ügyészség elutasította, így az eljárást a panaszos által továbbra is elfogultnak vélelmezett hatóság folytatta. A nyomozás folytatása során sem merültek fel bűncselekmény elkövetésére utaló adatok, ezért azt ismételten megszüntették.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

•	2. A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv.:
121. § (1) A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.
(2) A büntető eljárás megindulásával egyidejűleg intézkedni kell a bűncselekmény elkövetésének vagy folytatásának megakadályozásáról.
122. § (1) Bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést; a feljelentés kötelező azokban az esetekben, amelyekben a feljelentés elmulasztása bűncselekmény.
125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
(2) A feljelentés kiegészítése során a nyomozó hatóság
a) a feljelentett kivételével bárkitől okiratok és adatok rendelkezésére bocsátását, valamint felvilágosítás adását, a feljelentő vagy sértett állami szerv, társadalmi szervezet, szövetkezet vagy egyesület vezetőjétől, illetőleg a vizsgálatra jogosult szervtől vizsgálat tartását és a kár megállapítását kérheti;
b) a feljelentőt, illetőleg a sértettet meghallgathatja, a helyszínt megtekintheti és a feljelentettre vonatkozó hatósági vagy más nyilvántartás, illetőleg eljárás adatait felhasználhatja;
c) szaktanácsadót alkalmazhat, ha a feljelentés elbírálása szakkérdésben való állásfoglalástól függ.
130. § (1) Nyomozásnak - a halaszthatatlan nyomozási cselekmények kivételével - a nyomozó hatóság vagy az ügyész határozata alapján van helye. A határozatnak csak rendelkező része és keltezése van.
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
(3) A nyomozást az elrendelésétől számított két hónapon belül be kell fejezni. Ha az ügy bonyolultsága vagy elháríthatatlan akadály indokolja, a nyomozás határidejét a helyi ügyészség vezetője két hónappal, ezt követően a megyei főügyész legfeljebb a nyomozás elrendelésétől számított egy év elteltéig meghosszabbíthatja; egy éven túl a legfőbb ügyész jogosult a nyomozás határidejének meghosszabbítására. Ha az ügyész nyomoz, a nyomozás határidejét az ügyészség vezetője két hónappal, a felettes ügyész legfeljebb a nyomozás elrendelésétől számított egy év elteltéig hosszabbíthatja meg.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
c) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
d) a cselekményt már jogerősen elbírálták.
141. § (1) A nyomozás megszüntetése nem akadálya annak, hogy a hatóság ugyanabban az ügyben utóbb az eljárást folytassa.
(2) Az eljárás folytatását - ha a nyomozást a 139. § (1) bekezdésének a), c) vagy d) pontja alapján szüntették meg - az ügyész, ha pedig a nyomozást az ügyész szüntette meg, a felettes ügyész rendelheti el. Ha a gyanúsítottat megrovásban részesítették (Btk. 71. §), az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a nyomozást megszüntető határozatot hatályon kívül helyezi.

A vizsgálat megállapításai:
	Az öröklés általános és egyetemes jogutódlás, amelynek során a hagyaték, mint egész száll át az örökösre. Az egyetemes jogutódlás lényegében azt jelenti, hogy a hagyatékban lévő követelések és tartozások együttesen szállnak át az örökösre. Ez a jogutódlás az örökhagyó halálával következik be. A hagyaték azonban nem minden esetben azonos az örökhagyó halála pillanatában meglévő vagyonnal. Jelen esetben - miután a gyermekek balesetben elhunyt édesanyja élettársi kapcsolatban élt - sem bizonyított, hogy az édesanya nevén lévő ingatlanban található valamennyi ingóság az édesanya tulajdonát képezte. A hagyatékból eltűnt tárgyak, ingóságok listáját panaszos a két gyermekkorú elmondása alapján állította össze, és az általa hagyatéknak vélelmezett vagyonhoz tartozó ingóságok hiánya miatt feljelentést tett a Zalaegerszegi Rendőrkapitányságon. A nyomozó hatóság a feljelentés kiegészítését követően lefolytatott nyomozás során tanúként hallgatta meg panaszost és élettársát, valamint a feljelentésben panaszos által megjelölt személyeket. A tanúvallomások alapján az volt megállapítható, hogy a panaszos által hiány-listán megjelölt tárgyak egy része nem az elhunyt édesanya tulajdonát képezte. A panaszos által megjelölt tárgyak másik része tekintetében azonban a nyomozó hatóság a tényállást nem a kellő alapossággal derítette fel. A nyomozó hatóság törvényben előírt kötelessége a tényállás alapos és hiánytalan tisztázása. A tényállás felderítésének hiányosságát panaszos rendőrség eljárását sérelmező levele alapján az ügyészség is megállapította, ezért a nyomozás folytatását rendelte el. A rendőrkapitányság a nyomozás folytatását elrendelő ügyészségi határozatot követően mindent megtett - tanúkat hallgatott meg, az ING banknál vezetett számla tekintetében tájékoztatást és elszámolási bizonylatokat kért - a panaszos által feljelentett cselekmény feltárása érdekében. A nyomozás során a rendőrhatóság meghallgatta az elhunyt szomszédait is, de arra utaló adat, hogy a panaszos által megjelölt tárgyakat bárki eltulajdonította volna, ezután sem vált ismeretessé. A megjelölt tárgyak tekintetében a fellelhető bizonyítékok alapján bűncselekmény elkövetése tehát továbbra sem volt megállapítható, és az ügyészségi intézkedést követően elvégzett nyomozati cselekmények eredménye is a nyomozás megszüntetésének szükségességét támasztotta alá. Mindezek alapján a Zalaegerszegi Rendőrkapitányság eljárásában alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 2000. november 15.

Gönczöl Katalin