OBH 2726/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  Az  esztergomi  Balassa  Bálint Általános Iskola megszüntetése

Az eljárás megindulása
	A panaszos az esztergomi Balassa Bálint Általános Iskola szülői közössége, Iskolaszéke és tantestülete nevében fordult panasszal az országgyűlési biztosokhoz az önkormányzatnak az iskola megszüntetésével kapcsolatos tervei miatt. Az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, és a panaszos által benyújtott iratokon túl beszereztem az önkormányzat álláspontját is. Az iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos kifogásolta, hogy a képviselőtestület 1999. május 13-i ülésén bezárásra ítélte az iskolát, de azzal kapcsolatban nem kaptak teljes körű tájékoztatást. Az önkormányzat által átadott iratokból úgy tűnik, hogy a megszüntetést kizárólag gazdasági okokkal indokolták. Azokat azonban nem tartja reálisnak, hiszen azzal csak 20 millió forintot takarít meg az önkormányzat, ami a költségvetésének 0,6 % -a. Szerintük nagyon csekély megtakarítás miatt kényszerít az önkormányzat 200 tanulót aránytalan teher vállalására, és új iskola keresésére. A  városrész az iskola megszüntetésével ugyanakkor ellátatlan marad.
	Az önkormányzat által megküldött iratokból megállapítottam, hogy a panaszos az önkormányzat 156/1999. (V.13) sz. elvi döntését követően fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, amelyben az önkormányzat kikérte valamennyi érintett érdekképviseleti szerv véleményét, és csak annak ismeretében, és azt követően hozta meg a 219/1999.(VI.16.) számú határozatát, amellyel 1999. augusztus 31-i hatállyal a Balassa Bálint Általános Iskolát jogutódlással megszüntette.
	Az önkormányzat a 44/1999.(II.18.) számú határozatával létrehozott egy ad hoc bizottságot a város általános iskoláinak átvilágítására. A bizottság a tényleges, és a várható létszámok ismeretében több megoldási javaslatot is készített. Az előterjesztés feltárta a gazdasági hátteret, és az egyes döntések várható infrastrukturális, és anyagi hatásait. Ezen belül a pedagógusok esetleges elbocsátásával járó költségeket is. Az előterjesztésben szerepel, hogy a lehetséges évenkénti megtakarítás az 1999 -es állapotnak megfelelően 23 millió forint. A megszületett gyermekek száma alapján megállapítható, hogy a városban a következő 5 évben 261 -el csökken a tanulók száma. A csökkenés mértéke meghaladja a Balassa Bálint Általános Iskola teljes létszámát, és intézkedés hiányában a kiadások jelentős növekedésével kell számolni.
	Az önkormányzat az 1999. május 13-i határozatában a bizottság több javaslata közül azt választotta, amely a legkisebb létszámú iskolát érintette. Az önkormányzat felújított egy korábban használaton kívüli iskolaépületet, és a Balassa iskola jogutódjaként kijelölt József Attila Általános Iskola szervezetén belül ott a városrészben lakó legfiatalabb gyermekek számára 3 osztályt létesített. Ez annak az elismerését jelentette, hogy a legkisebbek számára még túlzott terhet jelent a távolabbi iskola megközelítése. Az önkormányzat kikérte az érintettek véleményét, és annak ismeretében hozta meg döntését. A jogutódként kijelölt iskola egyes osztályokat együttesen is tudott fogadni.

A vizsgálat jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 
66. § (2) Az általános iskola - beleértve a kijelölt iskolát is - köteles felvenni, átvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye a körzetében található (kötelező felvételt biztosító iskola). 
88. § (1) A megyei önkormányzat a megye területén működő helyi önkormányzatok véleményének kikérésével és közreműködésével - a közoktatási feladatok megszervezéséhez szükséges önkormányzati döntés előkészítését szolgáló - feladatellátási, intézményhálózat-működtetési és fejlesztési tervet készít. A fejlesztési terv készítésénél a megyei statisztikai hivatal, munkaügyi központ a területi gazdasági kamara, a megyei szülői és diákszervezet, a nem állami, nem önkormányzati intézményfenntartók, a megyei szintű pedagógus szakszervezet véleményét ki kell kérni.
(6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.
(13) Ha a nevelési-oktatási intézmény jogutódlással szűnik meg, a megszűnés nem érinti a gyermek tanulói jogviszonyát. Abban az esetben, ha a szülő nem akarja a jogutód nevelési-oktatási intézménybe járatni gyermekét, továbbá, ha a nevelési-oktatási intézmény jogutód nélkül szűnik meg, a helyi önkormányzat a (6)-(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével megjelöli azt a nevelési-oktatási intézményt, amelybe a szülő - a nevelési-oktatási intézmény megszűnése előtt - kérheti gyermeke átvételét. A megjelölt nevelési-oktatási intézmény vezetője a gyermek, tanuló felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg.
102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra szervezésében. Döntését a csökkenő gyermeklétszám miatt alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működése indokolja.
A korábbi vizsgálatokban már megállapítottam, hogy az országosan tapasztalható oktatási-nevelési intézmény átszervezés, összevonás vagy megszüntetés gazdasági és demográfiai okok természetes következménye, és nem tekinthető jogellenes magatartásnak az iskola megszüntetése, ha az alapító betartja az arra vonatkozó garanciális szabályokat.
	Az Alkotmány deklarálja az önkormányzati önállóságot, és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait. Az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági szempontból vizsgálható. Gazdálkodása célszerűségi okokból nem bírálható felül. A törvényességi ellenőrzés keretében a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal megvizsgálta a képviselőtestület határozatát, és törvényességi észrevételében megállapította, hogy a képviselőtestület elmulasztotta összevetni a megszüntetendő, és a jogutód iskola létszámát, mivel a jogutód iskola nem képes a teljes létszámot befogadni. A képviselőtestület az észrevételt elfogadta, és megjelölt további iskolát is, amely a megszüntetett iskola tanulóinak felvételét nem tagadhatja meg.
	Az önkormányzat a határozatai meghozatala előtt a Köot. szabályainak megfelelően intézkedett az érintettek véleményének kikéréséről valamennyi kérdésben, amelyben a törvény szerint e jogukat gyakorolhatják. A becsatolt iratok alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat megvizsgált minden lehetséges megoldást, amelyet a szakmai vagy érdekképviseleti szervek az iskola megszüntetésének alternatívájaként javasoltak, és a törvényes keretek között a jogait gyakorolva hozott döntést egy iskola megszüntetéséről. Abban nem kívánok állást foglalni, hogy esetleg egy másik iskola megszüntetése kevesebb terhet okozott volna-e a tanulóknak, mivel a megszüntetett iskola működött a legalacsonyabb létszámmal, ezért csak azt vizsgáltam, hogy a döntés számukra okozott-e aránytalan terhet. A tanulók, és szüleik természetesen azt az iskolát választották, amely megítélésük szerint - minden szempontot összevetve - a legjobb számukra. Nem kétséges tehát, hogy minden döntés, amely a megszokott körülmények megváltoztatására kényszeríti az érintetteket, terhet jelentenek. Az aránytalanság megítélése azonban minden egyes gyermek esetében mérlegelés kérdése. Megállapítottam, hogy az önkormányzatnak a döntése - amely miatt a jogutódként kijelölt iskolákat a tanulók csak hosszabb gyaloglással közelíthetik meg - nem okozott aránytalan terhet. Különösen azért, mert az önkormányzat a településrészen lakó diákok számára létesített egy 3 osztályos kihelyezett oktatási intézményt.
	A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam törvényekben vállalt feladatának ellátását - helyi szinten - az önkormányzatok közreműködésével valósítja meg azáltal, hogy biztosítja - többek között - az ingyenes és kötelező általános iskola igénybevételének lehetőségét. A vizsgálat szerint a szülőket továbbra is megilleti a szabad iskolaválasztás joga. E jogot azonban nem lehet kiterjesztően értelmezni, mert az nem biztosítja a gyermekeknek és szüleiknek azt, hogy a művelődéshez való alapjogra hivatkozással az ingyenes és kötelező általános iskola biztosításának sérelme nélkül, valamely intézmény változatlanul hagyását követeljék, ha azt a fenntartó megszüntetésre jelölte ki. A rendelkezésemre álló iratok, és a kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat az eljárásában alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem okozott, ezért a vizsgálatot megszüntettem.

Budapest, 2001. március 13.

Gönczöl Katalin