OBH 2704/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

A panaszos súlyosan mozgáskorlátozott, értelmi fogyatékos, és tartósan gondozásra szoruló gyermeke után ápolási díj iránti kérelmet nyújtott be Szabolcsbáka Község Polgármesteri Hivatalánál. A képviselőtestület a panaszos kérelmét elutasította. A panaszos az országgyűlési biztos általános helyetteséhez írt levelében a képviselőtestület eljárásának vizsgálatát kérte, mert megítélése szerint a döntés alkotmányos jogait sérti.

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

A panaszos ápolási díj iránti kérelmét Szabolcsbáka Község Képviselőtestülete jogszabályi feltételek hiányában elutasította. A határozat indokolása tartalmazza, hogy a kérelem elutasítására azért került sor, mert a panaszos rendszeres pénzellátásban, így gyermekgondozási segélyben, rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesül, emellett munkaviszonyban is áll. Az indokolás hivatkozik még a szociális ellátásokról szóló törvény 42. § (1) bekezdésének b) pontjára, mely szerint " nem jogosult ápolási díjra a hozzátartozó, ha rendszeres pénzellátásban részesül ".

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

2. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. III. tv.:

4.§(1) i) rendszeres pénzellátás: a táppénz, a terhességi-gyermekágyi segély, a gyermekgondozási díj, az öregségi nyugdíj, a rokkantsági nyugdíj, az öregségi járadék, a munkaképtelenségi járadék, az özvegyi járadék, a növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadék, az özvegyi nyugdíj - kivéve az ideiglenes özvegyi nyugdíjat, továbbá a házastársa jogán legalább két árvaellátásra jogosult gyermek eltartásáról gondoskodó személy özvegyi nyugdíját -, a baleseti táppénz, a baleseti rokkantsági nyugdíj, a hozzátartozói baleseti nyugellátás, az Flt. alapján folyósított pénzbeli ellátás, az átmeneti járadék, a rendszeres szociális járadék, a bányászok egészségkárosodási járadéka, a rokkantsági járadék, a hadigondozottak és nemzeti gondozottak pénzbeli ellátásai, a gyermekgondozási segély, a gyermeknevelési támogatás, az időskorúak járadéka, a munkanélküliek jövedelempótló támogatása, a rendszeres szociális segély, az ápolási díj, a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék;

40. § Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.

41. § (1) Ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó (Ptk. 685. § b) pont), ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló
a) súlyos fogyatékos, vagy
b) tartósan beteg 18 év alatti
személy gondozását, ápolását végzi.
(2) Az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végzi.
(3) Az ápolási díjról a települési önkormányzat képviselő-testülete dönt.

42. § (1) Nem jogosult ápolási díjra a hozzátartozó, ha
a) az ápolt két hónapot meghaladóan bármilyen nevelési-oktatási, egészségügyi vagy szociális intézményi ellátásban részesül;
b) rendszeres pénzellátásban részesül,
c) szakiskola, középiskola, illetve felsőoktatási intézmény nappali tagozatos tanulója, hallgatója,
d) keresőtevékenységet folytat és munkaideje - az otthon történő munkavégzés kivételével - a napi 4 órát meghaladja,
e)
(2) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában a napi legfeljebb 4 órás pedagógiai fejlesztő foglalkoztatás nem minősül nevelési-oktatási intézményi ellátásnak.
(3)
(4) Az ápolási díjat megállapító szerv megszünteti az ápolási díj folyósítását, ha az ápoló a kötelezettségét nem teljesíti. 

43. § Az ápolási díj megállapítása iránti kérelemhez csatolni kell a háziorvos arra vonatkozó szakvéleményét, hogy az ápolt önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre, gondozásra szorul. Az ápolási díjat kérelmező és az önkormányzat a szakvélemény felülvizsgálatát kérheti az ápolásra szoruló lakóhelye szerint illetékes egészségügyi szakrendelés - az ápolást indokló diagnózis szerint illetékes - szakorvosától.

44. § (1) A 41. § (1) bekezdésében szabályozott esetekben az ápolási díj összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél.
(2) A 41. § (2) bekezdése alapján megállapított ápolási díj összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 60%-ánál.
(3) Az ápolási díj folyósításának időtartama szolgálati időre jogosít. Az ápolási díjban részesülő személy az ellátás után nyugdíjjárulék és magán-nyugdíjpénztári tagság esetén magán-nyugdíjpénztári tagdíj fizetésére kötelezett. A települési önkormányzat az ápolási díj folyósításának időtartamára a társadalombiztosítási járulék nyugdíjbiztosítási ágazatára jutó járulék fizetésére kötelezett.

A vizsgálat megállapításai:

A szociális törvény ápolási díjra vonatkozó rendelkezései világosan és egyértelműen határozzák meg az ellátásra való jogosultság feltételeit. Ezek szerint ápolási díjra az a hozzátartozó jogosult, aki önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló súlyos fogyatékos vagy tartósan beteg 18 év alatti személy gondozását, ápolását végzi. A díjban való részesülést kizárja - többek között - , ha a hozzátartozó rendszeres pénzellátást kap. Azt, hogy mi minősül az ápolási díjra való jogosultság szempontjából rendszeres pénzellátásnak a törvény szintén meghatározza. Ebbe a körbe beletartozik a panaszos részére folyósított GYES és a rendszeres gyermekvédelmi támogatás is.
Az Alkotmánybíróság a 26/1993. (IV.29.) AB határozatában kifejtette, hogy az Alkotmány 70/E.§-ában deklarált szociális biztonsághoz való jog, mint harmadik generációs jog a nemzetgazdaság teherbíró képességének, a társadalombiztosítás állapotának függvényében garantál szociális ellátást. E jogból tehát nem következik, hogy az állampolgároknak alkotmányos joguk lenne az életszínvonal megőrzésére. Ez a jog egy létminimumot biztosít, melynek tartalmát közvetett szabályokkal a jogalkotó határozza meg. Ebből adódóan az ápolási díjra való jogosultság feltételekhez kötése sem eredményezi a szociális biztonsághoz való jog sérelmét.
Mindezek alapján megállapítom, hogy Szabolcsbáka Község Képviselőtestülete a kérelem elutasítása során a jogszabályoknak és az alkotmányos előírásoknak megfelelően járt el, így döntése alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem okozott.

Budapest, 2000. február 28.

Dr. Polt Péter