OBH 2701/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása
	A panaszos ügyvéd útján fordult hivatalomhoz. Panaszában azt sérelmezte, hogy  Panamában született gyermeke hazai anyakönyvezése elhúzódik, valamint a kerületi polgármesteri hivatal nem adja meg a gyermeknek a személyazonosítóját. Ennek következtében nem kap TAJ számot, és a kötelező oltásokat is csak pénzért kaphatja  meg. Az oltások kifizetése az anya szociális helyzete miatt nehézségekbe ütközik.
Mivel a panasz érinti az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében rögzített, a gyermeknek a védelemhez és a gondoskodáshoz való jogát, az ügyben vizsgálatot indítottam.
Telefonon megkerestem a Főpolgármesteri Hivatal anyakönyvi ügyintézőjét, valamint a XVIII. kerületi Polgármesteri Hivatal igazgatási előadóját.

A megállapított tényállás
	A Főpolgármesteri Hivatal előadója arról tájékoztatott, hogy a panaszos hazai anyakönyvezés iránti kérelme 1999. május 18-án érkezett a hivatalhoz. Az anyakönyvezés 3275/99. folyószámon, május 26-án megtörtént. A gyermeket az apa adatai nélkül lehetett csak anyakönyvezni, mivel a panamai főkonzul előtt tett apai elismerő nyilatkozat a magyar jogszabályoknak nem felelt meg, nem tartalmazta a gyermek családi nevéről szóló megegyezést. Az ügyintéző június 1-én kelt levélben tájékoztatta a XVIII. kerületi anyakönyvezetőt, hogy milyen iratokat kell becsatolni ahhoz, hogy a gyermek anyakönyvébe az apa adatai is bejegyezhetők legyenek. A XVIII. kerület igazgatási előadója arról tájékoztatott, hogy a személyazonosító kiadására azért nincs lehetőség, mert az eltérő állampolgárságú, a szülői felügyeletet közösen gyakorló szülőknek is meg kell állapodniuk a gyermek lakóhelyében. Mivel az anya ilyen írásbeli megállapodást nem tudott benyújtani, a személyazonosítót nem lehetett kiadni.

A vizsgálat megállapításai
	A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX.10.) Korm. rend. 56. § (2) bekezdése szerint  a teljes hatályú apai  elismerésrôl készített jegyzôkönyvnek tartalmaznia kell mindazokat az adatokat, amelyekbôl megállapítható, hogy a férfi a gyermeket a Csjt. 37. §-ának (2) bekezdésében meghatározottak szerint teljes hatályú nyilatkozattal a magáénak ismerte el. A gyámhatóság jegyzôkönyvbe foglalja továbbá az anya, a 14. évét betöltött gyermek és a törvényes képviselô hozzájáruló nyilatkozatát, valamint a gyermek családi nevére vonatkozó bejelentést. 
A fentiek alapján megállapítottam, hogy a Főpolgármesteri Hivatal anyakönyvezetője a jogszabályoknak megfelelően járt el akkor, amikor a gyermeket az apa adatai nélkül anyakönyvezte, mivel a becsatolt apai elismerő nyilatkozat a magyar jogszabályok szerint nem tekinthető teljes hatályúnak. Az anyakönyvi eljárásban az anyakönyvezető a harminc napos ügyintézési határidőt betartotta, így eljárási hibát sem vétett.
A XVIII. kerületi igazgatási előadó azonban nem észlelte, hogy a gyermek születési anyakönyvi kivonatában az apa adatai nem szerepelnek. A születési anyakönyvi kivonat alapján a gyermek felett a szülői felügyeleti jogot kizárólag az anya gyakorolhatja, így egyedül dönthet arról, hogy a gyermekkel hol telepedik le. Ehhez nem kell a külföldön élő  apának a hozzájárulása, hiszen jogilag nem tekinthető a gyermek apjának az apai elismerő nyilatkozat hiányossága miatt.
Az előadó azzal, hogy megtagadta a gyermek személyazonosítójának kiadását visszásságot okozott a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggésben, hiszen a személyazonosító nélkül a tásadalombiztosítási szám kiadása nem lehetséges. A gyermek egészségügyi és szociális ellátása ezáltal veszélybe került.

Kezdeményezés
	Mivel a rendelkezésre álló adatok alapján az előidéző szerv saját hatáskörében meg tudja szüntetni a visszásságot, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § (1) bekezdése alapján rövid úton  (telefonon) kezdeményeztem  az igazgatási előadónál a gyermek személyazonosítójának kiadását.
Ugyanezen törvény 21. § (2) bekezdése alapján felkérem a XVIII. kerületi jegyzőt, hogy a kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve megtett intézkedéséről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztasson. Ha a kezdeményezéssel nem ért egyet, a fenti határidőn belül köteles azt véleményével ellátva  felügyeleti szervéhez felterjeszteni.

Budapest, 1999. július 19.

Dr. Polt Péter