OBH 2664/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
 A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a 9 éve tulajdonában álló Citroen tipusú személygépkocsiját Magyarországon történt letelepedése után nem vámkezelték, így arra magyar rendszámot nem kaphatott. A panaszban foglaltakra figyelemmel vizsgálatot rendeltem el, ennek során a Vám és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága vezetőjét az ügy kivizsgálására és esetleges méltányosság alkalmazására kértem.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )
Tulajdonhoz való jog  ( Alkotmány 13. § /1 / bek. )

Alkalmazott jogszabályok:

3/1999 (I.18.) KHVM-KÖM-PM együttes rendelet az egyes használt vagy sérült gépjárművek vámkezelését megelőző  műszaki vizsgálatról.
	1.§ (4) bek. A határvámhivatal - a gépjármű nyilvántartásba vételének igazolása és a gépjármű továbbítása mellett - a beléptetést akkor engedélyezi, ha
a)	a személygépkocsi és a motorkerékpár gyártási éve óta négy évnél,
b)	az autóbusz, a tehergépkocsi, a vontató és a nyergesvontató gyártási éve óta hat évnél,
c)	az (5) bekezdésben meghatározott gépjárművek - az (5) bekezdés a) pontjában megjelöltek kivételével - gyártási éve óta 12 évnél
több nem telt el.
	(5)	A határvámhivatal nem alkalmazza a (4) bekezdés a)-b) pontjában meghatározott rendelkezéseket, és a beléptetést elvégzi, ha
c) a gépjármű a Magyar Köztársaság területén bevándorlóként, menekültként elismert, menedékes, befogadott külföldi, illetőleg az országot korábban végleges szándékkal elhagyó, illetve egyéb okból legalább két évig életvitelszerűen külföldön élő és az országba hazatérő, továbbá kiküldetés, munkavállalási engedély, tanulmányi szerződés vagy ösztöndíj alapján legalább két évet életvitelszerűen külföldön eltöltött magyar állampolgár tulajdona;
	8. § 	(1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti az egyes gépjárművek vámkezelését megelőző vizsgálatról szóló 2/1993. (I. 27.) KHVM-KTM együttes rendelet, valamint az azt módosító 27/1997. (XII. 12.) KHVM-KTM együttes rendelet és a 15/1998. (VI. 25.) KHVM-KTM együttes rendelet.
	(2) A rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.

1995. évi C. törvény a vámjogról, a vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról, egységes szerkezetben a végrehajtásról szóló 45/1996. (III.25.) Kormányrendelettel (Vhr)
	Tv. 113. § (1) Vámmentesek a hazatelepülők, a bevándoroltak, a menekültként elismertek, a Magyarországon kereső tevékenység vagy tanulmányok folytatása céljából legalább 12 hónapra második lakást berendezők vagy külföldön keresőtevékenység vagy tanulmányok  folytatása   céljából  fenntartott  második   lakást  megszüntetők,  valamint  a Magyarországon ideiglenes menedéket élvezők, a humanitárius okokból befogadottak (és az  említettekhez  családegyesítés  címén érkező)  által  behozott vagy beküldött ingóságok, 
amennyiben a beköltözés előtt az életvitelük helye megszakítás nélkül, két évet meghaladóan Magyarországon kívül volt, és azok
a) beköltözésük előtt legalább hat hónapon keresztül tulajdonukban voltak, és
b) mennyiségük a szokásos családi szükségletet nem haladja meg.
	Vhr. 190. § (1) A szokásos családi szükségletet meghaladó mennyiségű vámáru a tv. 1. számú mellékletének 2. pontjában foglaltak szerint vámkezelhető.
	(2) A tv. 113. §-ának hatálya alá tartozó az általános feltételeknek megfelelő vámáruknak - a tv. 113. §-a (4) bekezdésében meghatározott - első vámkezelését a vámmentességre jogosító jogállás megszerzésétől számított hat hónapon belül köteles kérni.  / a (2.) bekezdés szövegét a 181/1998.(XI. 11.) Kormányrendelet 32. §-a állapította meg, hatályos 1998. november 19-től. Elötte a rendelkezésre álló idő egy év volt/
A vizsgálat megállapításai:
A Vám és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságának tájékoztatásából vizsgálatom során a következőket állapítottam meg:
	 A panaszos a rendelkezésre álló adatok szerint 1996. november 19-én kapott  letelepedési engedélyt Magyarországon és 1996. november 28-án látták el a külföldiek részére kiállított személyazonossági igazolvánnyal. Ebben az időpontban a vámigazgatásról szóló 1995. évi C. törvény végrehajtására kiadott 45/1996. (III.25.) Kormányrendelet 190. §. /2/ bekezdése kimondta, hogy a vámáruk a tartózkodásra vonatkozó jogállás megszerzésétől számított fél éven belül   kezelhetőek vámmentesen. A kormányrendelet 273. § /4/ bekezdése gyakorlatilag 1996. december 31-ig tette lehetővé a beköltözők számára a négy évnél régebbi gyártású személygépkocsik vámkezelését. Ezt a határidőt a panaszos feltehetően elmulasztotta, ellenkező esetben a vámmentes vámkezelést végrehajtották volna.
	Az 1997. és 1998. években  változott ugyan a vámmentes vámkezelés igénybevételére  rendelkezésre álló idő, de ez  a panaszos helyzetén már nem változtatott.

 Esetében a vámmentes vámkezelés igénybevételére nyitva álló időt (fél év, majd később egy év ) 1996. november hónaptól kell számítani, így az már eltelt. Ezért a vámmentes vámkezelésre már akkor sincs lehetőség, ha időközben az egyes használt és sérült gépjárművek vámkezelését megelőző vizsgálatról  szóló 3/1999. (I.18.) KHVM-KöM-PM. együttes rendelet a bevándorlók esetében 12 évben határozta meg a vámkezelhető gépjárművek életkorát. A Vám és Pénzügyőrség nem rendelkezik jogszabályi felhatalmazással arra, hogy a vámkezelés során méltányosságot gyakoroljon. 
	A Vám és Pénzügyőrség arról is tájékoztatott, hogy panaszos hivatalosan soha nem kérte  gépjárműve vámkezelését, csak érdeklődési szinten próbálta a helyzetét rendezni, illetve jogszabály módosítására vonatkozó kérelmeket terjesztett elő. A vámszervek több esetben, először 1997. szeptember 4-én kelt, 42.966/1997. számú ügyiratban szólították fel a gépjármű vámjogi helyzetének rendezésére, de a panaszos a szükséges intézkedéseket eddig nem tette meg.  Mulasztása miatt a hatóság nem tudta a jogszabályoknak megfelelő módon az eljárását lefolytatni, ezért  a panaszosnak  alkotmányos jogokkal összefüggésben  álló sérelme nem állapítható meg. 
	A panaszos tájékoztatása céljából szükségesnek tartom megjegyezni azt, hogy az állami szervek eljárása során a hatályos jogszabályok maradéktalan alkalmazása és betartása, az állampolgári jogok jogszabályon alapuló bizonyos korlátozása esetenként okozhat egyéni sérelmet, hátrányt, ez azonban nem okoz alkotmányos állampolgári jogokkal összefüggésben visszásságot.

Budapest, 1999. augusztus 18.

Gönczöl Katalin