OBH 2564/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy gépkocsivásárlással kapcsolatos feljelentése alapján a rendőrség nem tette meg a szükséges intézkedéseket, így anyagi kára keletkezett.
	A panaszban foglaltakra figyelemmel alkotmányos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot rendeltem el, ennek keretében az országos rendőrfőkapitánytól az ügy kivizsgálását kértem.
Érintett alkotmányos jogok:
	Jogállamiság, jogbiztonság elve, ebből eredően a tisztességes eljáráshoz való jog.     (Alkotmány. 2.§ /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról (Be.)
	7. § A hatóságok határozatai és intézkedései ellen, illetőleg az intézkedés elmulasztása miatt - ha e törvény kivételt nem tesz - jogorvoslatnak van helye.
	16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
	(2) Nyomozó hatóság a rendőrség és az ügyészség.
	101. § (1) A hatóság lefoglalja azt a dolgot, amely
a) tárgyi bizonyítási eszköz,
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
117. § (1) Átruházással - ha a törvény kivételt nem tesz - csak a dolog tulajdonosától lehet a tulajdonjogot megszerezni.
(2) A tulajdonjog megszerzéséhez az átruházásra irányuló szerződésen vagy más jogcímen felül a dolog átadása is szükséges. Az átadás a dolog tényleges birtokba adásával vagy más olyan módon mehet végbe, amely kétségtelenné teszi, hogy a dolog az átruházó hatalmából a tulajdonjog megszerzőjének hatalmába került.
118. § (1) Kereskedelmi forgalomban eladott dolgon a jóhiszemű vevő akkor is tulajdonjogot szerez, ha a kereskedő nem volt tulajdonos.
(2) Kereskedelmi forgalmon kívül is tulajdonjogot szerez az, aki a dolgot jóhiszeműen és ellenszolgáltatás fejében olyan személytől szerzi meg, akire azt a tulajdonos bízta. A tulajdonos azonban a dolgot az első szerzéstől számított egy éven belül az ellenszolgáltatás megtérítése fejében visszaválthatja. A felek jogviszonyára egyébként a jogalap nélküli jóhiszemű birtoklás szabályai irányadók.
Ennek megfelelően nem minősül kereskedelmi forgalomban történő szerzésnek
- az autópiacon, magánszemélytől történő vétel (BH1996. 418.),
A (2) bekezdés értelmében a kereskedelmi forgalmon kívüli, nem tulajdonostól való szerzés akkor eredményez tulajdonjogot a szerző fél javára, ha a dolgot
- jóhiszeműen,
- ellenérték fejében, és
- attól szerezte meg, akire azt a tulajdonos bízta.
Ebben az esetben is a törvényi együttes előfeltételek bármelyikének hiánya kizárja a vevő tulajdonszerzését és a vevő köteles a dolgot a tényleges tulajdonosnak kiadni. A vevő a vételár visszafizetését a tulajdonostól nem, csak az eladótól követelheti (PK 2. számú állásfoglalás).
A vevő jóhiszeműségének vizsgálata szigorúbb feltételek mellett történik, mint az (1) bekezdésben szabályozott esetben. Ennek pedig az a magyarázata, hogy a nem kereskedőtől vásárló személytől nagyobb körültekintés, gondosabb és alaposabb vizsgálódás követelhető meg. Így például ha olyan személy kínál eladásra személygépkocsit, aki nem azonos a forgalmi engedélybe tulajdonosként bejegyzett személlyel, elvárható a vevőtől, hogy további megnyugtató információkat (adásvételi szerződést, egyéb okiratot stb.) igényeljen az eladó tulajdonosi mivoltának vagy a megbízotti minőségének igazolására. Ha a vevő ezt elmulasztja, nem minősül jóhiszeműnek.
	349. § (1) Államigazgatási jogkörben okozott kárért a felelősséget csak akkor lehet megállapítani, ha a kár rendes jogorvoslattal nem volt elhárítható, illetőleg a károsult a kár elhárítására alkalmas rendes jogorvoslati lehetőségeket igénybe vette.
A § az államigazgatási, továbbá a bírósági és ügyészségi jogkörben okozott kárért való felelősséget rendezi. A Ptk. miniszteri indokolása szerint az állam a maga funkcióit államhatalmi, államigazgatási szervekben, alkalmazottaival végezteti. Az alkalmazotti felelősség azonban azért speciális, mert az államigazgatásban, illetve az igazságszolgáltatási szervekben működő alkalmazottakkal szemben fokozott követelmény támasztható.
A nyomozati eljárással összefüggésben érvényesített kártérítés iránti igény az alkalmazotti viszonyra tekintettel csak a rendőrhatóság, az ügyészség, vagy a bíróság ellen érvényesíthető, vagyis nem a Magyar Állammal szemben.
BH1998. 224. II. A rendőrség nyomozási tevékenysége a közhatalom gyakorlását, olyan szervező-intézkedő eljárás folytatását jelenti, amely miatt kárfelelősségének megállapítása csak a Ptk. 349. §-ában szabályozott különös feltételek fennállása esetén lehetséges [Ptk. 348. § (1) bek., 349. §, 474. § (1) bek., Be. 16. § (2) bek.].

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszban foglaltak, valamint az országos rendőrfőkapitány tájékoztatása alapján az ügyben a következőket állapítottam meg:
	A panaszos 1997. augusztus 10-e körüli időben egy kőröstetétleni autóbontóban    rendszám nélküli Renault 18-as típusú személygépkocsit akart megvásárolni. Az autóbontó vezetője értesítette a gépkocsi tulajdonosát, akivel a panaszos  az autóbontóban találkozott. A Renault tulajdonosaként a rendőri egyenruhát és  zászlósi rendfokozatot viselő P.J. jelentkezett, aki szolgálati személygépkocsival a lakásáig kisérte a panaszost és átvette tőle az 50.000 Ft vételárat. A panaszos szerint P.J. igéretet tett arra, hogy a gépkocsi adásvételi szerződését másnap elviszi neki, mert azt a tulajdonos alá fogja írni. Az adásvételi szerződés átadására azonban többszöri sürgetés ellenére, hosszabb idő múlva sem került sor. Ezért a panaszos P.J-vel szemben feljelentést tett a Szolnoki Rendőrkapitányságon, de onnan a feljelentést illetékességből a Ceglédi Rendőrkapitányságnak küldték meg. A Ceglédi Rendőrkapitányság a panaszost meghallgatás céljából megidézte, de a meghallgatásra nem került sor, mert az ügy előadóját P.J. r.zls. állítólag arról tájékoztatta, hogy az ügyet rendezték. A feljelentés alapján a Ceglédi Rendőrkapitányság érdemi határozatot nem hozott, az ügyet irattározták. Az iratok közt szereplő feljegyzés szerint a panaszost tájékoztatták, hogy a gépkocsinak a nevére történő átírását a rendőrhatóság csak akkor végzi el, ha valamennyi időközbeni tulajdonos a nevére iratja és a panaszos is rendelkezik adásvételi szerződéssel.

	Az Országos Rendőr-főkapitányság vezetőjének tájékoztatása szerint a Renault 18 gépkocsit 1997. július hónapban egy szolnoki lakos elsikkasztotta a tulajdonos hozzájárulásával használó személytől. Az ügyben a Szolnoki Rendőrkapitányság folytatott nyomozást, de a gépkocsit nem találták meg. A Szolnoki Rendőrkapitányságon az ügy előadója a gépkocsi kőrözésének haladéktalan elrendelését elmulasztotta, a kőrözés kiadására csak több hónapos késedelemmel, 1998. március 30-án került sor. Az elsikkasztott személygépkocsinak időközben több tulajdonosa volt, de adásvételi szerződéssel egyikük sem rendelkezhetett, mert a  gépkocsi a jog szerinti tulajdonos rendelkezése alól bűncselekmény útján került ki.
	A gépkocsi egyik tulajdonosa bizonyíthatóan H.Z. törteli lakos volt, akivel szemben ittas járművezetés miatt a Ceglédi Rendőrkapitányság beosztottai intézkedtek. Miután a gépkocsi műszaki vizsgája lejárt és kötelező felelősségbiztosítással sem rendelkezett, a gépkocsi forgalmi engedélyét és rendszámát bevonták. Ebben az időpontban a sikkasztás miatt a Szolnoki Rendőrkapitányság már folytatta a büntetőeljárást, de a kőrözés kiadásának elmulasztása miatt a Ceglédi Rendőrkapitányság a bűncselekményről nem szerzett tudomást, így a gépkocsi lefoglalására sem intézkedhetett. A gépkocsi tulajdonjogát a későbbiekben P.J. r. zls szintén adásvételi szerződés nélkül szerezte meg, majd azt a panaszosnak tovább értékesítette.
	A  panaszos - miután a feljelentése elintézéséről tájékoztatást nem kapott - a TV-2 "Forró Nyomon" c. műsorához fordult, beadványát a Ceglédi Rendőrkapitányságra továbbították. Itt az időközben kiadott kőrözés alapján megállapították, hogy a gépkocsi bűncselekmény tárgya, ezért a keletkezett iratokat a Szolnoki Rendőrkapitányságnak megküldték. A Szolnoki Rendőrkapitányság az ügyben további intézkedést nem tett, a megküldött iratokat irattárba helyezték. A panaszos tájékoztatását mindkét érintett rendőrkapitányság elmulasztotta.
	Az országos rendőrfőkapitány vizsgálata során P.J. r. zls tagadta, hogy a panaszosnak a gépkocsi iratai megszerzését igérte. Állítása szerint csak arra vállalkozott, hogy segít a tulajdonosi láncolat felderítésében, hogy a panaszos a nevére irathassa a gépkocsit. Ezt az ellenmondást az eljárásban nem lehetett feloldani. Az országos rendőrfőkapitány  P.J. r. zls esetleges büntetőjogi felelősségének megállapítása céljából az iratoknak a Pest Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatalhoz történő megküldésére intézkedett. A panaszos és a gépkocsi ügyében eljáró, mulasztásokat elkövető személyek fegyelmi felelősségrevonására az időmúlás következtében beállt elévülés miatt már nincs lehetőség. Az országos rendőrfőkapitány az érintettek figyelmét a körültekintőbb munkavégzésre felhívta és az ügy tapasztalatait oktatás tárgyává jelölte.
	Tájékoztatom a panaszost arról, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a polgári jogi igények eldöntésére hatáskörrel nem rendelkezik. A  gépkocsik adásvétele - mint minden adásvétel - a polgári jog tárgykörébe tartozik. A jogügyletből eredő esetleges igénye érvényesítésére ezért a polgári jog szabályai szerint, végső soron bíróság elötti keresettel van lehetősége, de a bizonyítás terhét magának kell viselnie. P.J. r. zls-al szemben a jogcím a szolgáltatás ( a gépkocsi )  és az ellenszolgáltatás ( a vételár ) feltűnő aránytalansága vagy a hibás teljesítés lehet, különös tekintettel arra, hogy a körülmények miatt a gépkocsi forgalomba helyezésére a panaszos számára nincs kilátás. Az ügyben felmerülhet továbbá a Polgári Törvénykönyv 349. § /1/ bekezdésében foglalt  államigazgatási jogkörben okozott kár miatt a Szolnoki Rendőrkapitányság esetleges felelőssége is. Ugyanis ha a kellő időben elrendelik a gépkocsi kőrözését, azt H.L. törteli lakostól a Ceglédi Rendőrkapitányság lefoglalta volna és ez esetben a panaszos  nem veheti meg,  kár nem éri. A bírósági út igénybevétele elött célszerűnek látszana a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitánysággal egyezségről tárgyalni.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Ceglédi és a Szolnoki Rendőrkapitányság munkatársai a büntetőeljárásról szóló  törvény  előírásainak,   szakmai követelményeknek meg nem felelő eljárásukkal a jogállamiság és jogbiztonság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okoztak, egyben sértették a panaszos tulajdonhoz fűződő jogos érdekét is.
Az Országos Rendőr-főkapitányság vezetőjének tájékoztatását elfogadtam, és a   hasonló esetek megelőzésére tett intézkedéseit elégségesnek tartottam. Ezért az ügyben ajánlást nem tettem és vizsgálatomat lezártam.

Budapest, 2000. március 1.

Dr. Polt Péter