OBH 2538/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a büntetésvégrehajtási intézet akarata ellenére munkavégzésre kötelezte, ennek során  poros munkahelyekre osztották be, ahol kiütéseket kapott. Az orvos rövidebb időtartamra felmentette a munkavégzés alól, majd új munkahelyre osztották, ám panaszai ott is kiújultak. Attól tart, hogy egészsége károsodik, ha pedig megtagadja a munkát, fegyelmi büntetésekre számíthat. Panaszos állásfoglalást kér, hogy kötelezhető-e valaki olyan munka végzésére, amely káros az egészségére, ha pedig erre kötelezik, jogában áll-e a munkavégzést megtagadni.
	A panaszban foglaltakra figyelemmel alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot rendeltem el, ennek során a Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnokát az ügy kivizsgálására, továbbá a vonatkozó dokumentumok megküldésére kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok:
Egészséges környezethez való jog (Alkotmány 18. § )
Legmagasabb szintű testi egészséghez fűződő jog ( Alkotmány 70/D. § / 1 / bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1979. évi 11. Tvr. a büntetések és intézkedések végrehajtásáról
   	33. § (1) Az elítélt köteles - különösen -
a) a szabadságvesztést a büntetés-végrehajtási szervek által meghatározott helyen tölteni;
b) eltűrni a más nemű és más fokozatú elítéltektől való elkülönítést, az életkori, kriminológiai, biztonsági, nevelési és egészségügyi szempontok szerinti csoportba sorolását;
c) a büntetés-végrehajtás rendjét, biztonsági és higiéniai követelményeit megtartani, a kapott utasításokat teljesíteni;
d) a kijelölt munkát szakismereteinek és a képességeinek megfelelően, fegyelmezetten elvégezni, a munkavédelemmel és a környezetvédelemmel kapcsolatos előírásokat megtartani;
e) a büntetés-végrehajtási intézet tisztántartását és ellátását szolgáló munkában díjazás nélkül, alkalomszerűen - a külön jogszabályban meghatározott mértékben - részt venni;
f) alávetni magát a szükséges orvosi vizsgálatnak és gyógykezelésnek, a műtétre az egészségügyi jogszabályok az irányadók;
g) a tartására fordított költséghez hozzájárulni, kivéve, ha önhibáján kívüli okból nem dolgozik, és nem részesül nyugellátásban vagy baleseti nyugellátásában.
6/1996 (VII.12.) IM. rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól.
	30. § (1) Az intézetekben befogadási és foglalkoztatási bizottság (a továbbiakban: befogadási bizottság) működik.
	(2) A befogadási bizottság a befogadástól számított nyolc napon belül, az elítélt személyes meghallgatását követően dönt
a) a Bv. tvr.-ben meghatározott szempontok szerinti csoportba sorolásról;
b) a munkahely és a munkakör kijelöléséről;
c) az oktatásban és a képzésben való részvételről.

A vizsgálat megállapításai:
	A panasz, a Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnokának megkeresésemre adott tájékoztatása és a becsatolt okmányok alapján vizsgálatom során a következőket állapítottam meg.
	Panaszost 1999. április 16-án fogadták be a Szegedi Fegyház és Börtönbe, ahol a kötelező orvosi vizsgálatát még azon a napon elvégezték. Ennek során  bőrbetegségre utaló tüneteket nem rögzítettek és nehéz fizikai munka végzésére egészségügyi szempontból alkalmasnak minősítették.
	A büntetésvégrehajtási intézet befogadási és foglalkoztatási bizottsága az orvosi véleményre tekintettel panaszost a bútorgyárba osztotta be munkavégzésre, itt bútorlapok csiszolását végezte. Néhány nap munkavégzés után panaszos bal alsó karján kiütések keletkeztek, ezért orvoshoz fordult. Gyógyszeres kezelés és egy napi munka alóli felmentést követően 1999. május 6-án ismét megjelent a rendelésen, mert a kiütések tovább terjedtek testén. Ismételt gyógyszeres kezelés és 2 nap munkavégzés alóli felmentés után panaszai megszüntek, de egy napi munkavégzés után a kiütések ismét előjöttek.
	Panaszos 1999. május 11-19-e között nem dolgozott, közben az orvos javaslatot tett más munkakörben történő foglalkoztatására. Ez alapján a varrodába osztották be, de két-három napi munkavégzés után panaszai ismét kiújultak. Kérelmére 1999. május 31-én bőrgyógyász szakorvos megvizsgálta és bőrbetegség nélküli állapotot diagnosztizált. Miután feltehetően allergiás tünetekről van szó és ezek kiújulása is valószínűsíthető volt, június 1-én ismét a  befogadási és foglalkoztatási bizottság elé állították és az a munkavégzés alól felmentette. Panaszos a kapott tájékoztatás szerint azóta sem dolgozik.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Szegedi Fegyház és Börtön az ügyben jogszerűen és törvényesen járt el. A büntetések és intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 33. § /1/ bekezdés d./ pontja értelmében az elitélt köteles a részére kijelölt munkát elvégezni. A Tvr. nem tartalmaz olyan megszorítást, hogy a munkavégzés csak azok számára kötelező, akiket a bíróság javító-nevelő munkára itélt.
	Nem sérült a panaszos egészséges környezethez és a legmagasabb szintű testi egészséghez való joga sem. Annak ellenére, hogy a por-allergiára való hajlamát előre jelezte, álláspontom szerint az intézet nem járt el jogtalanul, amikor e jelzést a munkába állításával ellenőrizte. A tünetek jelentkezését követően a szükséges gyógykezelést haladéktalanul megkapta.
	Az a körülmény, hogy a másik munkahelyen is jelentkező allergiás tünetek alapján panaszost a munkavégzés alól szinte azonnal felmentették, egyben válasz a feltett kérdésére is, mert nem  kényszerítették arra, hogy egészségére káros körülmények között dolgozzék.
	Tekintettel arra, hogy az ügyben alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg és a sérelem időközben orvoslást is nyert, vizsgálatomat ajánlás nélkül lezártam.

Budapest, 1999. augusztus 1.

Gönczöl Katalin