2528/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a hódmezővásárhelyi lakásotthon  gondozottjainak gyámja tiltja a gyermekek vele való kapcsolattartását, a gyermekek részére  adott adományok juttatását is betiltotta. A panaszos az illetékes gyámhivataloktól  kérte a gyermekkel való  kapcsolattartása szabályozását. A panaszos véleménye szerint a kapcsolattartás tiltása miatt sérültek mind az ő, mind a gyermekek Alkotmányban rögzített állampolgári jogai.
	A panaszos kifogásolta, hogy  a lakásotthon vezetője nem gyámoltjai érdekének megfelelően végzi munkáját.
 	Az  illetékes gyámhivataloktól és a gyermekvédő intézet igazgatójától az ügyben keletkezett iratokat megkértem, azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
	A panaszos a gyermekvédő intézet igazgatójánál 1999. februárjában bejelentést tett a hódmezővásárhelyi lakásotthon vezetésével kapcsolatban. Az igazgató a bejelentés kapcsán a lakásotthonban vizsgálatot folytatott, a vizsgálat eredményéről és az otthon vezetőjének adott utasításairól a panaszost írásban tájékoztatta. A lakásotthon vezetőjének megbízatását  a gyermekvédő intézet igazgatója 1999. júniusában visszavonta, ellene fegyelmi eljárást indított. A lakásotthon felmentett vezetője  a fegyelmi eljárás befejezése előtt kérte munkaviszonyának közös megegyezéssel való megszüntetését, melyhez az igazgató hozzájárult.
	A kiskorúak részére gyámul a lakásotthon új vezetőjét kinevezték. Az igazgató tájékoztatása szerint a kiskorúak  gyámja hozzájárult ahhoz, hogy a gyermekek a panaszossal  kapcsolatot tartsanak, vele külföldre utazzanak.  
	Az 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról ( a továbbiakban: Gyvt ) az intézeti gyámságot lebontotta, a gyermekotthonok és lakásotthonok vezetőit jogosította és kötelezte az intézményükben elhelyezett gyermekek törvényes képviseletének ellátására.
	Az állami gondoskodás alatt álló gyermekek esetében a szülői felügyeleti jogokat a gyám gyakorolja, munkája során a gyermekek mindenekfelett álló érdekét kellene képviselnie, ami nagy felelősséget ró rá, de visszaélésre is lehetőséget ad. Munkája éppen ezért nem maradhat konrollálatlan. Mivel a panaszos a beadványában ilyen jellegű visszaélésekre is utalt, ezért a gyermekvédő intézet igazgatójától tájékoztatást kértem azzal kapcsolatban is, hogy az állami gondoskodás alatt álló kiskorúak gyámjainak jogszabályban előírt segítségnyújtási és ellenőrzési kötelezettségének a gyermekvédő intézet miként tesz eleget. Az igazgató arról tájékoztatott, hogy jelenleg gyámi tanácsadókat státuszhiány miatt nem tud alkalmazni, de valamennyi lakásotthon vezetője elvégezte a gyámok részére indított tanfolyamot. A gyermekvédő intézet szakértői csoportja és az igazgató folyamatosan látogatja a nevelési helyeket, a gyámokat tanácsaikkal segítik. Az igazgató telefonon mindennapos kapcsolatban van a gyámokkal, kérésükre tanácsot ad. A gyámok munkáját folyamatosan ellenőrzik. A félévente esedékes jelentéseket a gyámhivataloknak elküldik. A gyermekek panaszaikat, akár név nélkül is a gyermekotthonban elhelyezett lezárt panaszládába helyezhetik, a panaszládák kulcsa a gyermekvédő intézetben van, de a gyermekek közvetlenül a GYIVI igazgatójához is fordulhatnak panaszaikkal, erről a gyermekeknek tudomása van. A  nagyobb gyermekek elképzeléseit jövendő sorsukkal kapcsolatban kikérik.
	Az illetékes gyámhivatalok a panaszos kapcsolattartási kérelmét hatáskör hiányában elutasították.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

1997. évi  XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
33. § (2) A személyes gondoskodást nyújtó ellátás esetén az ellátás megkezdésekor az ellátásra jogosult gyermeket és törvényes képviselőjét, illetve a fiatal felnőttet tájékoztatni kell c)...az ellátásra jogosult gyermek, fiatal felnőtt és hozzátartozói közötti kapcsolattartásról, különösen a látogatás, a távozás és a visszatérés rendjéről,
34. § (1) A 33. § (2) bekezdése c) pontjában meghatározott ellátásoknál a gyermek és szülője vagy más kapcsolattartásra jogosult közeli hozzátartozója közötti kapcsolattartás formái: a folyamatos és időszakos kapcsolattartás a gyermek elvitelének jogával és visszaadásának kötelezettségével, továbbá a gyermek tartózkodási helyén történő meglátogatás, levelezés, telefonkapcsolat, ajándékozás, csomagküldés.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ellátások során elő kell segíteni, hogy a szülő vagy más hozzátartozó a gyermekkel kapcsolatot tartson fenn. Ennek érdekében a bentlakásos gyermekintézmény vezetőjének biztosítania kell a kapcsolattartás kulturált és zavartalan körülményeit.
(3) A szülő vagy más hozzátartozó a bentlakásos gyermekintézményben a gyermeket a házirendben meghatározott időben és helyiségben látogathatja meg.
(4)... a bentlakás gyermekintézményben az ideiglenes hatállyal elhelyezett, illetve az átmeneti és tartós nevelésbe vett gyermek látogatását, továbbá az eltávozás és a szabadság engedélyezését a gyámhivatal határozata alapozza meg.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról

28. § (1) A gyermekkel való kapcsolattartásra mind a szülő, mind a nagyszülő, továbbá - ha a szülő és a nagyszülő nem él, illetőleg a kapcsolattartásban tartósan akadályozva van - a gyermek nagykorú testvére, szülőjének testvére, valamint szülőjének házastársa is jogosult.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
150. § (1) A szakszolgálat szakmailag folyamatosan segíti és ellenőrzi a gondozott gyermek gyámjának, gondozójának gondozói, nevelői, illetve gyámi tevékenységét, az egyéni gondozási-nevelési tervben foglaltak végrehajtását, az egyéni elhelyezési terv megvalósulását.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megvalósítása érdekében a szakszolgálat munkatársa szükség szerinti gyakorisággal, de legalább havonta egyszer köteles felkeresni a gondozóhelyet és találkozni a gondozott gyermekkel, a gondozóval, a gyámmal. A látogatás során tapasztaltakra vonatkozó megállapításait folyamatosan, írásban dokumentálnia kell.
(3) A szakszolgálat a gyámhivatal megkeresésére, ennek hiányában félévente írásban tájékoztatja a gyámhivatalt a gondozással, neveléssel kapcsolatos feladatok ellátásáról, és javaslatot tehet a gondozott gyermek gondozási helyének megváltoztatására.

A vizsgálat megállapításai
	Megállapítottam, hogy a gyermekvédő intézet igazgatója a panaszos beadványát a lakásotthon vezetőjének nem megfelelő munkavégzésével kapcsolatban kivizsgálta, vezetői megbízását visszavonta, az illető pedagógus már nem áll munkaviszonyban a gyermekvédő intézettel. A gyermekek gyámja hozzájárult a panaszos és a kiskorúak kapcsolattartásához. A gyámok munkáját a gyermekvédő intézet munkatársai jogszabályi kötelezettségüknek megfelelően segítik, ellenőrzik, így a gyermekek alkotmányos jogai nem sérülnek. 
	A gyámhivatalok a hatályos jogszabályoknak megfelelően jártak el, amikor a panaszos kapcsolattartási kérelmét hatáskör hiányában elutasították. A 149/1997. (IX.10.) Korm. rendelet 28.§ (1) bekezdése szerint kapcsolattartásra a gyermek szülője, nagyszülője, nagykorú testvére, szülőjének testvére, valamint szülőjének házastársa jogosult. Az állami gondoskodás alatt álló gyermekek esetében gyakran előfordul, hogy vér szerinti családjukkal nincs  kapcsolatuk. Érzelmi és értelmi fejlődésük szempontjából nagyon sokat jelenthet, ha van olyan nem a gyermekotthonban dolgozó felnőtt, akihez kötődhetnek, aki, ha csak részben is, de családhelyettesítő funkciót tölt be az életükben. A gyermekotthonban nevelkedő gyermekek esetében állami feladat a gyermekek gondozásának, nevelésének, törvényes képviseletének, vagyonkezelésének ellátása,  melyet az állam nevében a gyermek gyámja gyakorol. Az gyám felelőssége és joga, hogy  gyámoltjának milyen " külső kapcsolatot " engedélyez. A gyámhivataloknak határozatban csak a gyermek és közeli hozzátartozói kapcsolattartását kell szabályozniuk, más személyekkel való kapcsolattartás engedélyezését a gyámra bízzák. A gyermekek érdekét nem szolgálja, ha ezek a " külső kapcsolatok " szabályozatlanok maradnak, ezért felkérem a megyei területi gyermekvédelmi szakszolgálatokat, mint a gyermekotthonok ellenőrző és tanácsadó szerveit, hogy dolgozzanak ki egy megállapodási szerződés tervezetet, melyet a gyermek gyámja és a  gyermeket patronálni kívánó személy kötnének.
	A  megállapodási szerződés kidolgozásánál a következő szempontok figyelembe vételét javaslom: a patronálónál minden esetben készítsenek előzetesen környezettanulmányt. Rögzítsék a patronáló jogait és kötelezettségeit, 10 év feletti gyermek véleményét kérjék ki azzal kapcsolatban, hogy kíván-e élni a patronálás lehetőségével.
	Álláspontom szerint az ilyen megállapodási szerződés megkötése után  az állami gondoskodás alatt álló gyermek gyámjának az illetékes gyámhivataltól a patronálási szerződés benyújtásával egyidejűleg kérnie kellene a patronáló és a patronált kapcsolattartásának határozatban való szabályozását.

Ajánlások, kezdeményezések:
	A panasz vizsgálatával kapcsolatosan megállapítottam, hogy  a gyermekotthonban nevelkedő kiskorúak érdekeinek védelmében szükséges a közeli hozzátartozókon kívüli személyek kapcsolattartásának jogi szabályozása. Az Obtv 25. §-ában kapott felhatalmazásom alapján kezdeményezem a szociális és családügyi miniszternél:

1) a Gyvt 33. § (2) bekezdésének  c) pontját a következőkkel kiegészíteni:" a más kapcsolattartásra jogosult személy ", a 34. § (1) bekezdéséből pedig kihagyni " a közeli hozzátartozója " kifejezést.

2) a 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról 28. § (1) bekezdésének a következőkkel való kiegészítését: az állami gondoskodás alatt álló kiskorú gyámja beleegyezésével és kérelmére kapcsolatot tarthat más, közeli hozzátartozóin kívüli személlyel is.

	Felkérem a szociális és családügyi minisztert, hogy a jelentésben tett javaslataim megvalósíthatóságát szíveskedjen a kiskorúak mindenek felett álló érdekeinek figyelembevételével megvizsgálni.
	Fentiek alapján megállapítottam, hogy az egyedi ügyben eljáró szervek eljárása alkotmányos visszásságot nem okozott, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv )  17. § (1) bekezdése alapján a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. július 24.

Gönczöl Katalin