OBH 2495/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Tárgy: Büntetésvégrehajtási intézet eljárása

Az eljárás megindulása:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez intézett kérelem a panaszost a Szegedi Fegyház és Börtönben ért sérelmek leírását tartalmazza. A panaszbeadvány szerint a panaszossal szemben a börtönben negatív diszkriminációt alkalmaznak, kérelmeit indokolás nélkül elutasítják. Előfordult vele, hogy összetört szemüvege miatt selejtet gyártott, és ezért hanyag munkavégzés miatt fegyelmi úton felelősségre vonták, annak ellenére, hogy ő szemüvegének eltörését bejelentette, és az új szemüveg elkészüléséig más - szemüveg nélkül is elvégezhető - munkakörbe való áthelyezését kérte, ezt azonban részére nem engedélyezték. A panaszos emiatt alkotmányos jogba ütközőnek érzi a fegyelmi büntetést. A panaszos leírta, hogy okiratokkal alátámasztott büntetésfélbeszakítási kérelmét indokolás nélkül elutasították, holott azt rokkant mennyasszonyának műtét utáni ápolása céljából kérte.

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. 

A megállapított tényállás:

Elítélt panaszos 1989 óta tartózkodik büntetés-végrehajtási intézetben. A panaszos a Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtönben végzett munkájával, ott tanúsított viselkedésével elégedettek voltak. A panaszos 23 alkalommal részesült jutalmazásban, ezek közül hat alkalommal az intézet elhagyásával járó jutalmat is kapott. 1998. márciusában 30 napos büntetésfélbeszakítást engedélyeztek panaszos részére. 1998. májusában a panaszos élettársa ismételten büntetésfélbeszakítási kérelmet nyújtott be, a kérelem indoka az volt, hogy rokkantsága miatt nem tudja megművelni a tulajdonában lévő mezőgazdasági területet, és egyetlen segítsége ebben a panaszos lehetne. A büntetésfélbeszakítási kérelmet ez esetben elutasították. 1998 júniusában a panaszost polgári peres tárgyalásra kérték előállítani. A panaszos kérte, hogy a tárgyaláson felügyelet nélkül, civil ruhában jelenhessen meg. Ezirányú kérésének nem tettek eleget. A panaszos kérelmei sorozatos elutasítása miatt másik büntetés-végrehajtási intézetbe való átszállítását kérte. A panaszost 1998 júliusában a Szegedi Fegyház és Börtönbe szállították. 1998 szeptemberében a panaszos élettársa újból büntetésfélbeszakítási kérelmet nyújtott be, melyet megfelelő igazolások hiányában elutasítottak.  1999. januárjában a panaszos élettársa műtéte miatt 60 napos büntetésfélbeszakítást kért az Igazságügyi Minisztériumtól, abból célból, hogy élettársát segítse a műtét utáni lábadozásban. Az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkára a büntetésfélbeszakítást nem engedélyezte. Ezt követően a panaszos által előállított selejtes termékek számának növekedése miatt a panaszost hanyag munkavégzés miatt feddésben részesítették. Mindezek után a panaszos úgy érezte, hogy hátrányos megkülönböztetésben részesül, ezért másik büntetés-végrehajtási intézetbe való áthelyezését kérte. A panaszos jelenleg a Budapesti Fegyház és Börtönben tölti szabadságvesztés büntetését.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1 A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.

54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
(2) Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

2. A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. tvr.:

22. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása fontos okból - közérdekből, illetőleg az elítélt személyi, családi körülményei, egészségi állapota miatt - félbeszakítható.
A szabadságvesztés félbeszakítását
a) egy évben tíz napig terjedő időtartamra a büntetésvégrehajtási intézet parancsnoka;
b) egy évben tíz naptól három hónapig, öt évet meghaladó szabadságvesztés esetén harminc napig terjedő időtartamra a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka;
c) a b) pontban szabályozottnál hosszabb időre az igazságügyminiszter
engedélyezheti.
(2) A félbeszakítás tartama, valamint az engedély nélkül a büntetésvégrehajtási intézeten kívül töltött idő a szabadságvesztésbe nem számít be.
(3) Az elítélt felügyelettel vagy anélkül meglátogathatja a súlyos beteg hozzátartozóját, részt vehet a hozzátartozója temetésén. A büntetés-végrehajtási intézet parancsnoka elrendelheti bilincs használatát, kivételes esetben megtagadhatja a látogatás, illetőleg a temetésen való részvétel engedélyezését.

42. § (1) A büntetésvégrehajtás rendjét vétkesen megsértő elítélttel szemben - nevelése, valamint a büntetésvégrehajtás rendjének biztosítása érdekében - a következő fenyítések alkalmazhatók:
a) feddés,
b)-c)
d) a személyes szükségletekre fordítható összeg csökkentése,
e)
f) magánelzárás.

3. A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996 (VII. 12.) IM rendelet:

86. § (1) A levelezés biztonsági ellenőrzésének célja a fogvatartás biztonságának a fenntartása, a biztonságot sértő vagy veszélyeztető cselekmények megelőzése.

87. § (1) Ha az intézet az általa tartalmilag ellenőrizhető levél tekintetében megállapítja, hogy az intézet, illetve a fogvatartás biztonságát veszélyeztető adatot, információt vagy tárgyat tartalmaz, az ilyen levél nem továbbítható, az elítéltnek nem kézbesíthető.
(2) A levél továbbításának vagy kézbesítésének a megtagadását az elítélttel közölni kell, a levelet - kivéve, ha fegyelmi eljárás vagy büntetőeljárás indítása szükséges - vissza kell adni, illetve a feladónak vissza kell küldeni. Az elítéltnek érkezett levél biztonságot nem veszélyeztető részéről az elítéltet szóban tájékoztatni kell.

105. § (1) A munka jellegének megfelelően az elítélteket szervezeti egységekbe lehet beosztani.
(2) Az elítélt a biztonság, a munkafegyelem és a rend fenntartása érdekében a munkahelyre vagy a munkakörre utaló jelzés viselésére kötelezhető.

106. § (1) A munkáltató köteles
a) az egészséges és biztonságos munkavégzés feltételeit a jogszabályokban előírtak szerint biztosítani;
b) a munkavégzéshez szükséges tájékoztatást és irányítást megadni, az előírt oktatásokat megtartani;
c) a munka jellegének és a munkában részt vevő elítéltek összetételének megfelelő munkarendet kialakítani;
d) a munkát folyamatosan szervezni;
e) a végzett munkáért díjazást fizetni;
f) a munkafolyamatokat, illetve a munkaköröket munkavédelmi szempontból veszélyességi fokozatokba sorolni;
g) a munkáltatásból az elítélteket megillető jogok gyakorlását biztosítani.
(2) Az elítélt köteles
a) a kijelölt időben és helyen a munkát a munkáltató utasítása szerint elvégezni;
b) munkáját az elvárható szakértelemmel és gondossággal, a munkájára vonatkozó szabályok, előírások és technológiai utasítások szerint végezni.

178. § (1) A szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakítása iránti kérelmet az elítéltet fogvatartó intézet parancsnokához kell benyújtani.
(2) Ha az engedélyezés a parancsnok hatáskörét meghaladja, a kérelmet véleményével együtt az országos parancsnokhoz terjeszti fel. Amennyiben a félbeszakítás az igazságügy-miniszter hatáskörébe tartozik, az iratokat - az országos parancsnok javaslatával - az Igazságügyi Minisztériumba kell felterjeszteni.

179. § (1) A kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a kérelem indoka a valóságnak megfelel. A kérelem indokoltságát az intézet ellenőrizheti, az indokok tisztázását kezdeményezheti.
(2) Ha a félbeszakítást az elítélt közvetlen hozzátartozójának súlyos, életveszélyes betegsége vagy temetése miatt kérik, a kérelemben foglaltak valódiságáról az intézet rövid úton meggyőződik. A betegségről, illetve a temetésről szóló igazolást az elítélt a félbeszakítás ideje alatt köteles beszerezni és azt az intézetbe való visszaérkezésekor átadni.

A vizsgálat megállapításai:

	A szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt elveszti személyi szabadságát, továbbá egyes alkotmányos jogai szüntelenek, ilyen többek között a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megváltoztatásához való jog is. A szabadságvesztés végrehajtása azonban fontos okból - ilyen az elítélt személyi, családi körülménye, egészségi állapota -, félbeszakítható. A végrehajtás félbeszakítása lehetőség, azt az igazságügyi szervek a törvényben meghatározott ok fennállása esetén sem kötelesek engedélyezni, ha az egyéb körülmények - például az elítélt társadalomra veszélyessége, a büntetésvégrehajtási intézetben tanúsított magatartása - alapján alaposan feltehető, hogy az az elítélt intézeti nevelése szempontjából hátrányos. A szabadságvesztés végrehajtását egy évben tíz napig terjedő időtartamra a büntetésvégrehajtási intézet parancsnoka, ezt meghaladó, de három hónapnál nem hosszabb időtartamra, illetve öt évet meghaladó szabadságvesztés esetén legfeljebb 30 napra a büntetésvégrehajtás országos parancsnoka, ennél hosszabb időtartamra pedig az igazságügyminiszter engedélyezi. A félbeszakítás időtartama a szabadságvesztésbe nem számít be. A félbeszakítás iránti kérelmet az intézet parancsnokánál kell benyújtani. A kérelemhez csatolni kell azokat az igazolásokat, melyek tanúsítják, hogy a kérelem indoka a valóságnak megfelel. Az igazolások csatolása ellenére a félbeszakítást engedélyező szerv jogosult arra, hogy környezettanulmányt végeztessen a félbeszakítás iránti kérelem alapjául szolgáló körülmény visszaigazolása érdekében. A panaszos élettársa által az 1998. márciusában engedélyezett 30 napos büntetésfélbeszakítást követően benyújtott félbeszakítási kérelmet azért utasították el, mert a panaszos hasonló indokok alapján részesült két hónappal korábban büntetésfélbeszakításban. Az 1999. januárjában benyújtott büntetésfélbeszakítási kérelem elutasítására azért került sor, mert az elvégzett környezettanulmány nem igazolta, hogy a kérelmet előterjesztő élettárs egyedüli segítsége a panaszos lenne. Mindezek alapján a büntetésvégrehajtási, igazságügyi szervek eljárásában, a kérelmek elutasítása tekintetében alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem találtam.
	A panaszos beadványában leírta, hogy munkavégzés során azért állított elő selejtes termékeket, mert szemüvege önhibáján kívül összetört; ezt a művezetőnek is jelentette, aki ennek ellenére tovább munkáltatta. A beadványban leírtakat alátámasztó adatokat, dokumentumokat nem találtam, ezért e tekintetben a vizsgálatot megszüntetem, alkotmányos joggal kapcsolatos megállapítást nem teszek.
	A panaszos beadványában azt is megemlítette, hogy magánszemélyekkel való levelezését korlátozzák. Az elítéltek levelezésének ellenőrzésére jogszabály ad felhatalmazást a büntetésvégrehajtási intézeteknek. A büntetésvégrehajtási szervek a levelezés ellenőrzése mellett jogosultak arra is, hogy a fogvatartás biztonságát veszélyeztető adatokat tartalmazó levelek továbbítását megtagadják. Minderre az szolgáltat okot, hogy az elítélt olyan büntetés hatálya alatt áll, melynek során egyes állampolgári jogai szünetelnek, illetve korlátozás alá esnek. Ebbe a körbe beletartozik a magántitokhoz való jog is, így a levelezés korlátozásával kapcsolatban sem állapítottam meg alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot.

Budapest, 2000. április 28.

Dr. Polt Péter