OBH 2432/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása
	A panaszos sérelmezte, hogy volt férje ellen az APEH Bűnügyi Igazgatóság Győr-Moson-Sopron Megyei Nyomozó Hivatalához tett büntető feljelentését a nyomozó hivatal bejelentésnek minősítette annak ellenére, hogy feljelentésében kifejezetten kérte a nyomozás megindítását. Különösen kifogásolta, hogy a hivatal vezetőjétől nem kapott szabályszerű határozatot csak értesítést arról, hogy a beadványában foglaltak nem alapozták meg bűncselekmény alapos gyanúját, ezért azt irattározták.
	A beadvány tartalmazta továbbá, hogy a panaszos panasszal élt az értesítés ellen, de arra választ nem kapott.
	Sérelmezte a panaszos azt is, hogy az APEH Győr-Moson-Sopron Megyei Igazgatósága - kérelme ellenére - nem tájékoztatta őt volt férje tényleges vagyoni helyzetét valószínűsítő, adózásával összefüggő adatokról.
	A panasz alapján felmerült a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz és a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja. Ezért vizsgálatot rendeltem el. Ennek során vizsgálatra kértem fel a megyei főügyészt, valamint áttanulmányoztam a panaszt és mellékleteit.

Érintett alkotmányos jogok
	A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § /1/ bek.).
	A jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § /5/ bek.).

A vizsgálat megállapításai
1.	Megkeresésemre a legfőbb ügyész helyettese arról tájékoztatott, hogy a Győr-Moson-Sopron Megyei Főügyészség megvizsgálta az APEH Győr-Moson-Sopron Megyei Nyomozó Hivatalánál 23/1999. ált. számon, a panaszos feljelentése alapján indított eljárás iratait. Megállapította, hogy a nyomozó hivatal a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (Be.) szabályainak mellőzésével, a büntetőeljárás megindítását elmulasztva bírálta el a szóban forgó feljelentést. Ezen kívül a nyomozó hivatal nem hozott határozatot a feljelentés elutasításáról és nem biztosította a panaszos jogorvoslathoz való jogát.
	A legfőbb ügyész helyettesének tájékoztatója végül tartalmazta, hogy a megyei főügyészség utasította a szóban forgó nyomozó hivatalt a törvényes eljárás lefolytatására.
	A helyettes legfőbb ügyész tájékoztatását elfogadtam. Megállapítottam, hogy az APEH Bűnügyi Igazgatóság Győr-Moson-Sopron Megyei Nyomozó Hivatala ügyben eljáró előadója, valamint annak vezetője - figyelemmel arra is, hogy a feljelentőnek jogos érdeke fűződött ahhoz, hogy feljelentése tárgyában a nyomozó hatóság akár a nyomozás megtagadása, akár a nyomozás elrendelése útján  állást foglaljon - megsértette a jogállamiság és a jogbiztonság követelményét, valamint a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jogot. Az alkotmányos visszásságot az okozta, hogy sem az ügy előadója, sem a felügyeletét ellátó vezető nem volt figyelemmel a Be. 121. § (1) és 126. § (1) bekezdésében foglaltakra. A 121. § (1) bekezdése ugyanis előírja, hogy "A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.", a 126. § (1) bekezdése pedig így szól: "A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. ..." A panaszosnak tehát a törvény lehetőséget adott arra, hogy büntető feljelentést tegyen, és - ugyancsak a törvény erejénél fogva - joggal várta el, hogy feljelentése sorsáról a nyomozó hatóság a Be. szabályai szerint döntsön.
	A Be. 127. § (1) bekezdése azt is kimondja, hogy: "A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy 
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
b) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
c) a feljelentett cselekményt már jogerősen elbírálták." A törvény idézett rendelkezésére figyelemmel megállapítottam, hogy az APEH Bűnügyi Igazgatóság Győr-Moson-Sopron Megyei Nyomozó Hivatalának ügyintézője azzal, hogy a panaszos által kezdeményezett büntető feljelentés tárgyában nem hozott nyomozást megtagadó határozatot, a nyomozást irányító vezető pedig azzal, hogy ennek meghozatalára nem adott utasítást ugyancsak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal kapcsolatban okozott visszásságot. Ezen kívül megsértették a jogorvoslathoz való jogot is, hiszen határozat hiányában nem biztosították a panaszosnak a Be. 148. § (1) bekezdésében foglalt panaszjogát ("Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.").

2.	A panasz mellékleteiből megállapítottam, hogy az APEH Győr-Moson-Sopron Megyei Igazgatósága helyesen járt el akkor, amikor a panaszos kérelmére nem szolgáltatott ki olyan adatokat, melyek a panaszos volt férje adózásával függtek össze és valószínűsítették volna a volt férj tényleges vagyoni helyzetét. Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény 46. § (1) bekezdése szerint ugyanis "Adótitok az adózást érintő tény, adat, körülmény, határozat, igazolás vagy más irat." A törvény 46. § (2) bekezdése azt is előírja, hogy "Az adóhatóság alkalmazottja, volt alkalmazottja, az ellenőrzésbe vagy az eljárásba bevont szakértő és minden más személy, akinek az adatszolgáltatás, -nyilvántartás, -feldolgozás, az ellenőrzés, az adómegállapítás, az adó és adóelőleg levonás, adóbeszedés, adóvégrehajtás, illetve statisztikai célú felhasználás során feladataival összefüggésben adótitok vagy más titok jut a tudomására, köteles azt megőrizni. Az adóhatóságot a hivatali eljárása során tudomására jutott minden irat, adat, tény, körülmény tekintetében titoktartási kötelezettség terheli." Az adóhatóság tehát akkor követett volna el mulasztást, ha - a panaszos és volt férje között tartásdíj megállapítása és tulajdonközösség megosztása iránt indult bírósági eljárás során való felhasználás céljából - tájékoztatta volna a panaszost a volt férj által vásárolt ingatlanrész áráról, valamint arról, hogy a volt férj milyen levonható összeget vont le adójából. 
	Megállapítottam azt is, hogy azzal egyidejűleg, hogy az adóhatóság az 1999. május 3-án kelt levelében megtagadta olyan adat kiszolgáltatását, mely adótitoknak minősül, tájékoztatta a panaszost arról is, hogy - ugyancsak az adózás rendjéről szóló XCI. törvény alapján - "Az adóhatóság megkeresésre tájékoztatja az adótitokról a bíróságot; ..." (a törvény 47. § /4/ bek. a/ pontja). A panaszos és volt férje között indult polgári perben tehát a panaszos által kért adatok végül is felhasználhatóak, amennyiben azokat a bíróság hivatalból beszerzi. Természetesen az a bíróság mérlegelési jogkörébe tartozik, hogy döntéséhez szükségesnek tartja-e megismerni a panaszos által hivatkozott, adótitoknak minősülő tényeket. 
	Összességében a panasznak az adóhatóság adótitokról való tájékoztatás megtagadásával kapcsolatos részében alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg.

3.	Mivel a Győr-Moson-Sopron Megyei Főügyészség utasította az APEH Bűnügyi Igazgatóság Győr-Moson-Sopron Megyei Nyomozó Hivatalát, hogy a Be. szabályainak megfelelően - ha utólag is - folytassa le a panaszos feljelentése tárgyában az eljárást és hozzon a törvény előírásainak megfelelő határozatot, a konkrét ügyre vonatkozó ajánlást nem teszek. 
	Tekintettel azonban arra, hogy az adóhatóság nyomozó szervei alig másfél éve működnek, a hasonló jellegű mulasztások jövőbeni elkerülése érdekében felhívom az APEH elnökének figyelmét a megállapított alkotmányos visszásságokra, egyben - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 20. § (1) bekezdésére hivatkozva - ajánlom, hogy rendeljen el országos színtű célvizsgálatot annak megállapítása érdekében, hogy a hatáskörükbe tartozó bűncselekmények miatt tett feljelentések alapján az APEH nyomozó szervei a Be. vonatkozó szabályainak megfelelően járnak-e el. Kérem, hogy a vizsgálatban fordítson különös figyelmet a feljelentés alapján teendő intézkedésekre, a határozat hozatalra és a jogorvoslati jogra vonatkozó szabályok érvényesülésére.
	Kérem az APEH elnökét, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéséről az Obtv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott 30 napon belül szíveskedjen tájékoztatni.

Budapest, 2000. június 1.

Gönczöl Katalin