OBH 2400/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása
	A pilisvörösvári Szent Erzsébet Otthon egyik lakója panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy az otthonban érdekképviseleti fórum nem működik, a lakók a panaszhoz való jogukat nem gyakorolhatják és a bánásmód sem megfelelő. 
	Az 1998. novemberében befejezett, az időskorúakat ápoló-gondozó otthonokban élő személyek emberi és állampolgári jogai érvényesülésének helyzetét érintő átfogó vizsgálatomban (OBH 2454/1998.) szerepelt az említett otthon. Az OBH 2454/1998. számú jelentésben megállapítottam, hogy az otthonban "a személyre szabott bánásmód  hagy maga után kívánnivalót. Ennek egyik oka a személyzet megfelelő képzettségének, különösen azonban a mentálhigiénés csoport működésének hiánya. Az intézetben ugyanis több olyan állandósult problémát észleltek a vizsgálatot végzők, ami megfelelő módszerekkel orvosolható volna." Megállapítottam továbbá, hogy az otthonban érdekképviseleti fórum nem működött, és azt is, hogy "az otthon vezetése egyértelműen elítélte azokat a gondozottakat, akik a fenntartóhoz - Kanadába - írtak panaszt". A panasz és kérelem előterjesztéséhez való alkotmányos joggal kapcsolatban felmerült visszásság orvoslása érdekében ajánlást tettem az otthon vezetőjének, aki azt elfogadta és elősegítette az érdekképviseleti fórum létrehozását.
A beadvány szerint azonban az érdekképviseleti fórum működése és a panaszok kezelésének módja továbbra sem rendezett az otthonban. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megyei módszertani intézmény szakértőinek közreműködésével vizsgálja meg az otthonban a szakképzettség arányát, az érdekképviseleti fórum működését, a konfliktus-kezelés módját, és a mentálhigiénés gondozás minőségét. A Közigazgatási Hivatal tájékoztatása után munkatársaim helyszíni vizsgálatot folytattak az intézményben. 

Alkalmazott jogszabályok
•	1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
98. § (1) A jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál (a továbbiakban: panasz kivizsgálására jogosult)
a) az intézményi jogviszony megsértése, különösen személyiségi jogainak, kapcsolattartásának sérelme, továbbá az intézmény dolgozóinak szakmai, titoktartási és vagyonvédelmi kötelezettségei megszegése esetén, vagy
b) az ellátás körülményeit érintő kifogások orvoslása érdekében.
(2) A panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek és szervek panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult
a) határidőben nem intézkedik,
b) intézkedésével nem értenek egyet.
99. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény fenntartója köteles meghatározni az intézményi jogviszonyban állók és az ellátásra jogosultak érdekvédelmét szolgáló fórum (a továbbiakban: érdekképviseleti fórum) megalakításának és tevékenységének szabályait.
(2) Választás alapján az érdekképviseleti fórum tagjai
a) az intézményben ellátásban részesítettek, illetőleg hozzátartozóik képviselői;
b) a fogyatékosság jellege szerinti országos érdek-képviseleti szervezet területileg illetékes szervének képviselője;
c) az intézmény dolgozóinak képviselői;
d) az intézményt fenntartó helyi önkormányzat, illetve szervezet képviselői.
(3) A (2) bekezdés a)-b) pontjában meghatározott tagok száma nem lehet kevesebb a c)-d) pont szerinti tagok összlétszámánál.
(4) Az érdekképviseleti fórum dönt az elé terjesztett intézményi panaszokról, továbbá intézkedéseket kezdeményezhet a beutaló, a fenntartó helyi önkormányzatnál, az intézmény ellenőrzését ellátó hatóságnál, illetőleg más, hatáskörrel rendelkező szervnél.
(5) Az érdekképviseleti fórum működésének részletes szabályait a házirend tartalmazza.
•	1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
54. § (1) A bentlakásos intézmény feladatkörében gondoskodik az ellátást igénybe vevő mentálhigiénés ellátásáról. Ennek keretében biztosítja
a) a személyre szabott bánásmódot,
b) a konfliktushelyzetek kialakulásának megelőzése érdekében az egyéni, csoportos megbeszélést,
c) a szabadidő kulturált eltöltésének feltételeit,
d) a szükség szerinti pszichoterápiás foglalkozást,
e) az ellátottak családi és társadalmi kapcsolatai fenntartásának feltételeit,
f) a gondozási, illetve rehabilitációs tervek megvalósítását,
g) a hitélet gyakorlásának feltételeit, és
h) segíti, támogatja az intézményen belüli kis közösségek, társas kapcsolatok kialakulását és működését.
(2) A bentlakásos intézménynek mindent meg kell tennie az ellátást igénybe vevő testi-lelki aktivitása fenntartásának, megőrzésének érdekében.
(3) Az ellátást igénybe vevő korának, egészségi állapotának, képességeinek és egyéni adottságainak figyelembevételével szükséges szervezni
a) az aktivitást segítő fizikai tevékenységeket (séta, sporttevékenység, fekvőbetegek levegőztetése, ágytorna stb.),
b) a szellemi és szórakoztató tevékenységeket (pl. előadások, olvasás, felolvasás, rádióhallgatás, tévénézés, kártya- és társasjátékok, vetélkedők, zenehallgatás stb.),
c) a kulturális tevékenységeket (pl. rendezvények, ünnepségek, névnapok, színház-, mozi-, múzeumlátogatások, kirándulások, kiállítások stb.).

Érintett alkotmányos jogok
•	Alkotmány 64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
•	Alkotmány 70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A vizsgálat megállapításai
	A pilisvörösvári Szent Erzsébet Otthon a kanadai Szent Erzsébet Otthon Társaság fenntartásában működő időseket ápoló-gondozó otthon, ahol a lakók az átlagot jóval meghaladó szintű ellátásban részesülnek. Az intézmény Pest Megyei Közigazgatási Hivatal által kiadott működési engedélye határozatlan időre szól. Az otthon a költségvetési normatívából, a kiegészítő, egyházi intézményeknek járó támogatásból, a térítési díjakból és az emelt szintű ellátásra tekintettel az egyszeri hozzájárulásokból gazdálkodik. A jelen vizsgálat - a beadványban foglalt panasznak megfelelően - csak a panaszhoz való jog gyakorlására és a mentálhigiénés ellátásra terjedt ki, nem érintette az otthon tárgyi feltételeit és az ellátást.  
	1. A panaszhoz való jog érvényesülése. Az intézmény vezetősége a házirendben pontosan meghatározta, hogy milyen típusú ügyekkel melyik vezetőhöz lehet fordulni, így például az egészségügyi gondozási ügyekben a főnővérhez, vagy az otthon orvosához, a térítési díjjal kapcsolatos ügyekben a könyvelőhöz, az élelmezési ügyekben az élelmezés vezetőjéhez, a programokkal kapcsolatban pedig az otthon vezetőjéhez. A házirend szabályozza az érdekképviseleti fórum tagságát és működését is. A lakók panasszal fordulhatnak az érdekképviseleti fórumhoz és a fentiek szerint az otthon vezetőségéhez is. A panaszra 15 napon belül írásbeli választ kell adni. A házirend megfelelően szabályozza a fenntartóhoz való fordulás lehetőségét arra az esetre, ha a vezetőség, vagy az érdekképviseleti fórum 15 napon belül nem intézkedik, vagy a jogosult a döntéssel nem ért egyet. 
	A helyszíni vizsgálat során kapott információk szerint az otthonban évente 1-2 lakógyűlést tartanak, ezen kívül működik az érdekképviseleti fórum. A kapott tájékoztatás szerint a lakók a panaszaikkal a nővéreket, vagy az érdekképviseleti fórumot keresik fel. Az érdekképviseleti fórum évente négyszer ül össze, az írásbeli panaszokra írásban válaszol. A dolgozók és a lakók elmondása szerint a tavalyi év végéig az érdekképviseleti fórum nem tudta betölteni a szerepét, a lakók elmondták ugyan a panaszaikat, de később, amikor a megoldásra került volna a sor, már nem vállalták a korábban elmondottakat és ez sok konfliktushoz vezetett. 2001 elejétől azonban az érdekképviseleti fórum vezetője rendszeresített egy füzetet, melybe minden lakó beleírhatja a panaszát. A problémákról ő tájékoztatja a vezetőséget és közreműködik a megfelelő megoldásban is. Az intézkedések is bekerülnek a füzetbe, így ellenőrizhető az érdekképviseleti fórum működésének eredményessége. 
	A vizsgálatot végzők megállapítása szerint a házirend egy eltéréssel a jogszabálynak megfelelően tartalmazza a panaszhoz való jog gyakorlásának módját, és az érdekképviseleti fórum működését. Hiányzik azonban a panaszhoz való jog gyakorlásának jogosultjai közül a lakók jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet. A vizsgálatot végzők tapasztalatai szerint az otthonban a gondozottak gyakorolhatják a panaszhoz való jogukat, élnek is ezzel a lehetőséggel, és érdekképviseleti fórum betölti a szerepét. Erre tekintettel az Alkotmány 64. §-ában biztosított panasz és kérelem előterjesztéséhez való joggal összefüggésben visszásságot nem állapítok meg. 
	2. Mentálhigiénés ellátás. A Közigazgatási Hivatal a Pest Megyei Módszertani Intézmény szakértőinek bevonásával végzett helyszíni ellenőrzés után arról tájékoztatott, hogy az otthonban a mentálhigiénés ellátás és foglalkoztatás nem történik kellő szakszerűséggel. Az otthon pszichiáter vezetője és az intézményben működő lelkészek látják el ezeket a feladatokat, szakképzettséggel azonban csak az intézményvezető rendelkezik. Terápiás közösséggel, foglalkoztatási munkatervvel az otthon nem rendelkezett, rendszeres foglalkoztatásokat nem szerveztek. Az intézmény szakképzett dolgozóinak létszáma a jogszabály által előírt minimumot nem érte el. A vizsgálatot végző szakemberek a konfliktuskezelés módját nem találták teljes mértékben megoldottnak, mivel a lakók csak egy személyhez, az igazgatóhoz fordulhattak ilyen jellegű problémáikkal.
	Az intézmény házirendje szerint a "mentálhigiénés foglalkozások a foglalkoztató nővérek és a szakorvos irányítása szerint" történnek. A programokon, rendezvényeken való részvétel önkéntes, az otthon által szervezett kirándulások térítésmentesek, a színházlátogatásokon pedig térítés ellenében vehetnek részt a lakók. Az otthon munkavégzési lehetőséget tud nyújtani, a konyhai, kerti munkát önkéntesen vállalhatják és ellenszolgáltatás fejében, vagy akár anélkül végezhetik a lakók. Az egyéni gondozási terveket a jogszabálynak megfelelően a vizsgálat időpontjában már elkészítették, azonban a folyamatos állapotkövetés feljegyzése hiányzott. 
	A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet meghatározza a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai létszámnormáját, melyet 2002. december 31-ig kell az intézményeknek elérniük. Ezek szerint a Szent Erzsébet Otthonban, - ahol 170 lakót gondoznak, és a vizsgálat idején 18 ápoló és 3 főnővér dolgozott -, 40 ápolót, szociális gondozót és 4 osztályvezető ápolót kellene alkalmazni. A helyszíni vizsgálat során munkatársaim megállapították, hogy a 18 nővér és a 3 főnővér 1 kivételével az ápolói munka szempontjából szakképzett, többségében általános ápolói képesítéssel rendelkeznek. 
	A már említett jogszabály szerint a bentlakásos intézmény gondoskodik az ellátást igénybe vevő mentálhigiénés ellátásáról. Ezt a feladatot 170 gondozott esetén a jogszabály melléklete szerint 4 szociális, mentálhigiénés munkatársnak, 1 mentálhigiénés csoportvezetőnek és 2 foglalkoztatásszervezőnek kellene ellátnia. A gondozottak mentálhigiénés ellátása a vizsgálat időpontjában három csoportban történt, melyeket a fizikoterápiás asszisztens és 2 általános ápolói végzettséggel rendelkező nővér vezetett, ők alkotják a mentálhigiénés csoportot. Az említett jogszabály a bentlakásos otthonokban a szociális és mentálhigiénés csoportvezetők és a szociális, mentálhigiénés munkatársak számára képesítési előírásokat is tartalmaz. A mentálhigiénés csoportokat vezető általános ápolók képesítése ezeknek az előírásoknak nem felel meg. Erre tekintettel szeptembertől egyikük mentálhigiénés szakképzésen vesz rész.
	A mentálhigiénés ellátás keretében, a konfliktushelyzetek kialakulásának megelőzése érdekében az egyéni, csoportos megbeszélést is biztosítani kell. A kapott információk szerint a lakók közötti konfliktusok rendezése az igazgatónő feladata, ilyen jellegű problémákkal hozzá fordulnak a gondozottak. Működik az otthonban irodalmi kör, mely 2-3 hetente ül össze, ezen kívül előadásokat és kirándulásokat szerveznek havonta az időseknek. A programokon azonban csak 18-20 fő, a mentálhigiénés nagycsoportok valamelyikének munkájában pedig csupán 20-25 lakó vesz részt aktívan. A mentálhigiénés csoportvezető véleménye szerint az idősek nem igénylik a nagycsoportok működését és a közösségi programokat, inkább az egyéni beszélgetéseket kedvelik. Az egyéni és csoportos beszélgetések azonban két eltérő gondozási formát jelentenek, melyek nem helyettesíthetik egymást. Az otthon dolgozóinak elmondása szerint a nővérek a testi gondozáson túl aktív részesei a mentálhigiénés ellátásnak is, a teljes ellátásra szoruló fekvőknél pedig elsősorban a nővérek feladata a mentálhigiénés gondozás. Kérdés azonban, hogy a 18 általános ápolói végzettséggel rendelkező nővér az ápolási munkák teljesítése mellett, szakképzettség hiányában tudja-e biztosítani egyéni beszélgetések keretében a 170 lakó mentálhigiénés gondozását is. Az intézmény dolgozói szupervízión nem vesznek részt, külső szakember nem segíti a munkájukat.
	Az otthonban maradéktalanul biztosítják a hitélet gyakorlásának feltételeit. Római katolikus misét minden nap hallgathatnak az idősek, kéthetente pedig a református lelkész keresi fel az intézményt. Adottak az ellátottak családi és társadalmi kapcsolatai fenntartásának feltételei is, hiszen a látogatás minden nap este 8 óráig engedélyezett. A látogatók részére vendégszoba áll rendelkezésre. Sok idős hosszabb "szabadságra" is el szokott menni rokonokhoz, vagy a megtartott nyaralóba. Az lakóknak érkező leveleket a postás a szobákban, személyesen adja át, a kimentő leveleket a gondozottak a bejáratnál elhelyezett postaládába dobhatják be. A mentálhigiénés csoportvezető szerint az idősek több, mint felének van rendszeres, működő külső kapcsolata. Az otthonban élnek házaspárok, és támogatják azokat a kapcsolatokat is, melyek már a beköltözés után alakulnak ki. 
	Az otthonban a szabadidő kulturált eltöltésének tárgyi feltételei adottak, hiszen a lakók rendelkezésére áll a video, biliárd, és ping-pong asztal, igénybe vehetik a tornatermet, és a könyvtárat is. A dolgozók tájékoztatása szerint azonban nem sok idős él ezekkel a lehetőségekkel. A vizsgálatot végzők véleménye szerint ennek egyik oka az lehet, hogy az említett eszközök és szolgáltatások igénybevétele az idősek számára körülményes. A helyiségek az alagsorban találhatóak, a vizsgálat idején be voltak zárva, a kulcsot a portán kell elkérni. A szintenként kialakított társalgók személytelenek, berendezésük csak asztalokból és székekből áll. Látszólag nem nagyon használják őket. Az otthonban sehol nincs olyan társalgó, foglalkoztató, ahol ki lennének téve az idősek által szívesen használt társasjátékok, (sakk, kártyák), újságok, könyvek stb., így könnyen elérhetővé tennék ezeket a lakók számára, és alkalmat teremtenének nekik az együttlétre és arra, hogy kiderüljön, mivel foglakoznak szívesen. A mentálhigiénés gondozás keretében biztosítani kell a személyre szabott bánásmódot, mely a vizsgálatot végzők véleménye szerint az otthonban nem megfelelő. Erre utal az, hogy az egyházi és nemzeti ünnepeket az otthonban megünneplik, azonban a lakók születés- és névnapját, tehát a személyes ünnepeiket nem tartják számon.
	A már többször hivatkozott jogszabály előírja azt is, hogy a bentlakásos intézménynek mindent meg kell tennie az ellátást igénybe vevő testi-lelki aktivitása fenntartásának, megőrzésének érdekében. Az otthonban minden nap van lehetőség gyógytornára. Képességmegőrző kisebb csoportos foglakozásokat azonban nem szerveztek, és nem alakítottak ki külön csoportot a demens idősek számára sem. 
	A fentiek alapján megállapítható, hogy a pilisvörösvári Szent Erzsébet Otthonban a szakszerű mentálhigiénés ellátás személyi feltételei nem adottak és a mentálhigiénés gondozás jogszabályban felsorolt összetevőinek egy része a vizsgálat idején nem működött. Mindez az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében biztosított lehető legmagasabb szintű lelki egészséghez való jog veszélyét jelenti és ezzel visszásságot okoz.

Ajánlás
	Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján az alábbi ajánlásokkal fordulok az otthon vezetőjéhez:
- a mentálhigiénés ellátás színvonalának javítása érdekében kérjen szakmai segítséget a megyei módszertani intézménytől,
- a mentálhigiénés ellátás személyi feltételeinek biztosítása érdekében alakítson ki megfelelő számú és szakképzettségű szakemberből álló mentálhigiénés csoportot. 

Budapest, 2001. július 9.

Lenkovics Barnabás