OBH 2395/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

Az eljárás megindulása:

	A jugoszláv állampolgár panaszos, aki menekültként érkezett Magyarországra azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához mert sérelmezte, hogy harmadik országba történő külföldre utazásához szükséges útiokmány nem illeti meg.

A megállapított tényállás:

	A vizsgálat során rendelkezésre álló adatok szerint panaszos 1991. november 14-én jugoszláv állampolgárként érvényes útlevéllel érkezett Magyarországra, ahol ideiglenes menedéket kért és kapott. Menedékes jogállása 1998. december 1-jén megszünt, ezért 1998. december 11-én menedékjogi kérelmet nyújtott be a Menekültügyi és Migrációs Hivatal Szegedi Ügyosztályánál, amely hatóság 1999. március 16-án kelt 106-22293/4/1999. számú határozatával befogadottként elismerte.
	Panaszos útlevelének érvényességi ideje 1993. október 3-án lejárt, azonban új útiokmány kiállítása iránti kérelmét a jugoszláv hatóságok elutasították.
	Panaszos útiokmány iránti kérelmet a Menekültügyi és Migrációs Hivatalhoz nem nyújtott be.

A vizsgált alkotmányos jog: 

	A jogállamhoz, valamint az ebből eredő jogbiztonsághoz való jog /Alkotmány 2. § (1) bekezdése/,
	A törvényesen Magyarország területén tartózkodó személyeknek az ország elhagyásához való joga /Alkotmány 58. § (1) bekezdése/.

Az alkalmazott jogszabályok:

A menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény
20. § (1) A menedékes jogosult
(3) Ha a menedékes nem rendelkezik származási országa érvényes úti okmányával, - külön jogszabályban foglaltak szerint - egyszeri kiutazásra és visszatérésre jogosító úti okmánnyal látható el. 

21. § (1) A befogadott jogosult
(4) A befogadott - külön jogszabályban foglaltak szerint - egyszeri kiutazásra és visszatérésre jogosító úti okmánnyal látható el.

A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény végrehajtásáról szóló 101/1998. (V. 22.) Korm. rendelet
2. § Az - útlevél kivételével - úti okmányok fajtái:
d) a menekültként elismert személyek kétnyelvű úti okmánya;
e) a menedékesek és a befogadottak utazási igazolványa;

6. § A Menekültügyi és Migrációs Hivatal jár el első fokon a menekültek kétnyelvű úti okmányával, továbbá a menedékesek és a befogadottak utazási igazolványával összefüggő hatósági ügyben.

11. § (1) Azt a külföldi állampolgárt, akit a menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény alapján a menekültügyi hatóság menedékesként, illetőleg befogadottként elismert - kérelmére - utazásának időtartamára, de legfeljebb 30 napig érvényes utazási igazolvánnyal lehet ellátni.
(2) Az utazási igazolvány csak egyszeri utazásra használható fel.
(3) Az utazási igazolvány nem jogosít a Magyar Köztársaság területére való visszatérésre, ha azt a menedékes vagy a befogadott a származási országába történő végleges visszatérése érdekében kéri, és akkor sem, ha azért kéri, mert biztonságos harmadik ország illetékes hatósága igazolta, hogy abba az országba a kérelmezőt befogadják.

13. § Az úti okmány kiadására irányuló eljárás kérelemre indul, a kérelem benyújtására külön jogszabályban meghatározott formanyomtatvány szolgál.

14. § (1) A kérelmező:
d) a menekültként elismert személyek kétnyelvű úti okmánya, továbbá a menedékes és a befogadott utazási igazolványa iránti kérelmet a Menekültügyi és Migrációs Hivatalnál,
nyújthatja be.

15. § (1) Az úti okmány iránti kérelem előterjesztésekor a 14. § (1) bekezdésében foglalt esetekben - a (2)-(4) bekezdésben meghatározott kivételekkel - személyesen kell megjelenni.
(2) Kiskorú vagy gondnokság alatt álló kérelmét a törvényes képviselő nyújthatja be.
(3) Meghatalmazott útján is előterjeszthető a kérelem, ha a személyes megjelenést a kérelmező egészségi állapota - a kezelőorvos által kiállított igazolás szerint - nem teszi lehetővé.

17. § (1) Az úti okmány iránti kérelem személyes előterjesztésekor a kérelmező az Utv. 7. §-a (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott személyazonosító adatait, azok ellenőrzésére szolgáló okiratokat, értesítési címét, illetőleg lakcímét, továbbá arcképmását és saját kezű aláírását köteles az eljáró útlevélhatóság rendelkezésére bocsátani.
(2) Az úti okmány iránti kérelemhez csatolni kell a kérelmező birtokában lévő előző úti okmányát, továbbá a kérelmező kettő darab fekete-fehér vagy színes arcképmását (igazolványképét), valamint az útlevél iránti kérelemhez a külön törvényben meghatározott összegű illetékbélyeget. Mellőzhető a kérelmező előző úti okmányának csatolása, ha az érvényes és az állampolgár utazási szándékkal kéri annak visszahagyását. (Ebben az esetben az új úti okmány személyes átvételekor kell azt a kérelem átvételére jogosult szervnél, illetőleg az eljáró útlevélhatóságnál leadni.)

23. § (1) Az útlevélhatóság az úti okmányra irányuló kérelmet az okmány kiadásával teljesíti.

A vizsgálat megállapításai:

	A menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény 20. § (1) bekezdése, illetve 21. § (1) bekezdése értelmében mind a menedékes, mind a befogadott jogállású külföldi állampolgárt kérelmére utazásának időtartamára, de legfeljebb 30 napig érvényes utazási igazolvánnyal lehet ellátni. A hivatkozott jogszabályi rendelkezések alapján megállapítható, hogy mind menedékes, mind a befogadott jogállású külföldi állampolgároknak lehetőségük van arra, hogy külföldre utazzanak, illetve onnan Magyarországra visszatérjenek. A leírtakra figyelemmel az ország elhagyásához való jog érvényesülése kapcsán alkotmányos visszásságra utaló körülményt nem észleltem. 
	A  101/1998. (V. 22.) Korm. rendelet értelmében a menedékes és a befogadott utazási igazolványa iránti kérelmét a Menekültügyi és Migrációs Hivatalnál nyújthatja be. A vizsgálat során rendelkezésemre álló adatok szerint panaszos ilyen kérelmet nem nyújtott be, így a Hivatal eljárása kapcsán alkotmányos visszásságra utaló körülményt nem észleltem.

Budapest, 1999. augusztus  10.

Gönczöl Katalin