OBH 2361/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszosok, a Veresegyházán működő Őszikék Öregek Otthonának lakói beadványukban sérelmezték az otthonban nyújtott ellátás feltételeit és az akadálymentes közlekedés hiányát. A vizsgálat lefolytatására az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét.

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 13. § (1) "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

Alkotmány 64. § "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé."

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
92/B. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény állami fenntartója
g) gondoskodik az érdekképviseleti fórum megalakításáról;

99. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény fenntartója köteles meghatározni az intézményi jogviszonyban állók és az ellátásra jogosultak érdekvédelmét szolgáló fórum (a továbbiakban: érdekképviseleti fórum) megalakításának és tevékenységének szabályait.
(5) Az érdekképviseleti fórum működésének részletes szabályait a házirend tartalmazza.

117. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szakosított ellátások intézményi térítési díjának alapja
b) átmeneti, ápolást, gondozást nyújtó, továbbá rehabilitációs intézmény esetén az egy ellátottra jutó önköltség napi összege;
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézményi ellátásért fizetendő személyi térítési díj nem haladhatja meg a jogosult havi jövedelmének
d) 80%-át, a c) pont alá nem tartozó egyéb tartós elhelyezést
nyújtó intézmények esetén.
(3) Ha a (2) bekezdés c) vagy d) pontjában meghatározott intézményi ellátásban részesülő a havi jövedelméből nem tudja megfizetni az intézményi térítési díj mértékével azonos személyi térítési díjat, a fenntartó határozattal állapítja meg a személyi térítési díjat az alábbiak figyelembevételével:
a) az ellátásban részesülő havi jövedelme,
b) az ellátásban részesülő jelentős készpénz vagy ingatlan vagyona, ezek hiányában
c) a tartásra köteles és képes személy havi jövedelme.
(4) Az a készpénz vagy ingatlan vagyon tekinthető jelentősnek, amelynek összege, illetve forgalmi értéke az intézményi térítési díj egy évi összegét a jogosult elhelyezésekor vagy a térítési díj felülvizsgálatakor, illetve a lekötött készpénzvagyon és a jelzálogjog értékének módosításakor meghaladja.

117/B. § (1) A szociális és családügyi miniszter által rendeletben meghatározott, az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülményeket és szolgáltatásokat biztosító tartós bentlakásos intézményben a személyi térítési díj mellett az intézményi elhelyezéskor egyszeri hozzájárulás vagy személyi térítési díj pótlék is kérhető. Az egyszeri hozzájárulás összege az éves intézményi térítési díj tízszeresét, a személyi térítési díj pótlék a havi intézményi térítési díj kétszeresét nem haladhatja meg. Ha a gondozás tíz éven belül - a haláleset kivételével - megszűnik, az egyszeri hozzájárulásnak a fennmaradó évekre jutó időarányos részét vissza kell fizetni.
2/1994. (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
3. § (3) Az intézmény házirendje tartalmazza a személyes gondoskodásban részesülők és az őket ellátó dolgozók magatartási szabályait, az intézmény dolgozóival való kapcsolattartás rendjét, valamint az intézmény berendezési és felszerelési tárgyai használatára vonatkozó előírásokat.

58. § (1) Az 56. § (2) bekezdés b) pontja szerinti foglalkoztatásból származó eredmény az intézményben nyújtott ellátás színvonalának emelésére, valamint a foglalkoztatásban közvetlenül részt vevők díjazására fordítható. A foglalkoztatásban közreműködő személyek díjazásának mértékét a házirend határozza meg.

65. § Az intézmény belső életének rendjét a házirend tartalmazza. A házirendben kell szabályozni különösen
a) a gondozottak együttélési szabályait;
b) az intézményből való eltávozás és visszatérés rendjét;
c) a gondozottak egymás közötti, valamint a hozzátartozóikkal való kapcsolattartásának szabályait;
d) az intézménybe bevihető személyes használati tárgyak körét;
e) az érték- és vagyonmegőrzésre átvett tárgyak átvételének és kiadásának szabályait;
f) a ruházattal, textíliával való ellátás, valamint a ruházat és textília tisztításának és javításának rendjét;
g) az esetenkénti alkoholfogyasztás szabályait;
h) a gondozottak tisztálkodási szerekkel való ellátásának rendjét;
i) a személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összegét;
j) az intézmény alapfeladatainak körébe nem tartozó, azt meghaladó program, szolgáltatás, valamint az intézményi jogviszonyban nem álló személynek nyújtott szolgáltatás térítési díját.

A vizsgálat megállapításai

Az Őszikék Öregek Otthona 1996 óta működik ápoló-gondozó otthonként, fenntartója az Őszikék Szociális Alapítvány. Az intézmény 25 fő ellátására alkalmas, a vizsgálat idején 22 lakót gondoztak az otthonban. Az épület nem bentlakásos otthon céljára készült, a folyosók keskenyek, lift nincs, azonban az ÁNTSZ szakvéleménye szerint alkalmas ápoló-gondozó otthon céljára. A dolgozók szakképzettségi aránya megfelel a jogszabályban meghatározott szakképzettségi követelményeknek. Az otthonban 4 fürdőszobás, 13 egyágyas és 3 2 ágyas szobában helyezik el a lakókat. A gondozottak a szobákat a saját bútoraikkal rendezhetik be. Közösségi együttlétre az ebédlőben van lehetőség.

Az otthon a normatív állami hozzájárulásból, a gondozási díjból és az egyszeri hozzájárulások összegéből gazdálkodik. A térítési díj havi 40.000 forint, melyet a lakóknak abban az esetben is meg kell fizetniük, ha a nyugdíjuk 80%-a nem fedezi ezt az összeget. Ez a gyakorlat ellenkezik a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény azon rendelkezésével, mely szerint a személyes gondoskodást nyújtó szakosított ellátásért fizetendő személyi térítési díj tartós elhelyezés esetén nem haladhatja meg a jogosult havi jövedelmének 80%-át. A személyi térítési díj biztosítása céljából a gondozottaknak 500.000 forintot kell letéti számlán elhelyezniük, mely összeg a lakó halála esetén az intézményre száll. A vizsgálatot végzők megállapításai szerint az intézményi térítési díj összegének meghatározása is vitatható, hiszen ennek alapja az említett jogszabály szerint az ápolást, gondozást nyújtó intézmény esetén az egy ellátottra jutó önköltség napi összege. Ez a vizsgált otthonban 1998-ban 1.572 forint volt, míg a lakóknak abban az évben napi 3.800 forint intézményi térítési díjat kellett fizetniük. A gondozottaknak 200.000 forintot renoválásra is fizetniük kellett. E térítési formának jogszabályi alapja nincs.

A szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló törvény szerint az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülményeket és szolgáltatásokat biztosító tartós bentlakásos intézményben a személyi térítési díj mellett az intézményi elhelyezéskor egyszeri hozzájárulás vagy személyi térítési díj pótlék is kérhető. Az intézményben 4 fürdőszobás lakrész felel meg az emelt szintű ellátás követelményeinek, tehát a fenntartó csupán az ezekben történő elhelyezéskor kérhetne egyszeri hozzájárulást. Az otthonnak a többi szobában lakóktól nincs lehetősége egyszeri hozzájárulást kérni.

Az egyszeri hozzájárulások jogosulatlan beszedése, a renoválási díj fizetési kötelezettség, a személyi térítési díj fizetésének biztosítékául szolgáló 500.000 forintos letéti rendszer és a személyi térítési díjnak az egy ellátottra jutó önköltség napi értékénél lényegesen magasabb összegben történő meghatározása az érintett gondozottak tulajdonhoz való alkotmányos jogával összefüggésben okoz súlyos visszásságot. A Közigazgatási Hivatal a fent leírt törvénysértések orvoslása érdekében felhívta a fenntartót arra, hogy a jogtalanul felvett egyszeri hozzájárulásokat és a renoválási díjat a gondozottak számára fizesse vissza. Javasolta továbbá a személyi térítési díj fizetésének biztosítékául szolgáló 500.000 forintos letéti rendszer megszüntetését és a személyi térítési díjak jogszabálynak megfelelő meghatározását. 

A vizsgálatot végzők tapasztalata szerint a szociális szolgáltatás igénybevételéről szóló megállapodás nem tartalmazza a kötelező tartalmi kellékeket. A jogszabálysértő szerződési gyakorlat az érintett gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben okoz visszásságot. Az intézményben a jogszabályban előírt nyilvántartásokat - a gondozási és élelmezési napok nyilvántartásán kívül - nem vezetik. A vizsgálatot végzők megállapítása szerint az otthon nem rendelkezik megfelelő Szervezeti és Működési Szabályzattal és gazdasági jellegű szabályzatokkal sem. A házirend nem, vagy nem a jogszabályoknak megfelelően tartalmazza az érték- és vagyonmegőrzés szabályait, a ruházattal és textíliával való ellátás, tisztítás, javítás rendjét, a tisztálkodási szerekkel való ellátás rendjét, a személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összegét, az egyszeri hozzájárulás visszafizetésének szabályait, az érdekképviseleti fórum működésének szabályait és a foglalkoztatásban közreműködők díjazását. Az egyes tárgykörök nem, vagy nem megfelelő szabályozása a gondozottak tulajdonhoz való alkotmányos jogával, a szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával és a jogállamisághoz fűződő jogbiztonság követelményével összefüggésben sérelem veszélyét hordozza és ezzel visszásságot okoz. Az otthonban érdekképviseleti fórum nem működik, ami a lakók kérelemhez és panaszhoz való alkotmányos jogával összefüggésben jelent visszásságot. 

Arra tekintettel, hogy a Közigazgatási Hivatal Vezetője felhívta a fenntartót a feltárt jogszabálysértések orvoslására ajánlást nem teszek, kérem azonban a Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy intézkedésének eredményéről tájékoztasson és az intézményt folyamatosan kísérje figyelemmel. 

Budapest, 2000. február 17. 

Gönczöl Katalin